24.5.2016   

	

LT

	

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

	

L 135/53

------------------------------------------------------------------------

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2016/794

2016 m. gegužės 11 d.

dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūros (Europolo),
kuriuo pakeičiami ir panaikinami Tarybos sprendimai 2009/371/TVR,
2009/934/TVR, 2009/935/TVR, 2009/936/TVR ir 2009/968/TVR

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos
88 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams
parlamentams,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (1)
<#ntr1-L_2016135LT.01005301-E0001>,

kadangi:

(1)

	

Europolas buvo įsteigtas Tarybos sprendimu 2009/371/TVR (2)
<#ntr2-L_2016135LT.01005301-E0002> kaip iš Sąjungos bendrojo biudžeto
finansuojamas Sąjungos subjektas, kurio tikslas – remti ir stiprinti
valstybių narių kompetentingų institucijų veiksmus bei jų tarpusavio
bendradarbiavimą organizuoto nusikalstamumo, terorizmo ir kitų rūšių
sunkių nusikaltimų, darančių poveikį dviem ar daugiau valstybių narių,
prevencijos ir kovos su jais srityje. Sprendimas 2009/371/TVR pakeitė
Konvenciją, grindžiamą Europos Sąjungos sutarties K.3 straipsniu, dėl
Europos policijos biuro įsteigimo (Europolo konvenciją) (3)
<#ntr3-L_2016135LT.01005301-E0003>;

(2)

	

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 88 straipsnyje
numatyta, kad Europolo veikla reglamentuojama reglamentu, kuris turi
būti priimtas pagal įprastą teisėkūros procedūrą. Be to, reikalaujama
nustatyti Europolo veiklos priežiūros procedūras, kurias vykdytų Europos
Parlamentas kartu su nacionaliniais parlamentais, vadovaujantis Europos
Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 12 straipsnio c punktu ir
Protokolo Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje,
pridėto prie ES sutarties ir SESV (toliau – Protokolas Nr. 1),
9 straipsniu, kad būtų stiprinamas Europolo demokratinis teisėtumas ir
atskaitingumas Sąjungos piliečiams. Todėl Sprendimas 2009/371/TVR turėtų
būti pakeistas reglamentu, kuriame, inter alia, būtų nustatytos
parlamentinės priežiūros taisyklės;

(3)

	

dokumente „Stokholmo programa – atvira ir saugi Europa piliečių labui ir
saugumui“ (4) <#ntr4-L_2016135LT.01005301-E0004> raginama plėtoti
Europolą, kad jis taptų „keitimosi informacija tarp valstybių narių
teisėsaugos institucijų centru, paslaugų teikėju ir teisėsaugos
tarnyboms skirta platforma“. Remiantis Europolo veikimo įvertinimu,
siekiant įgyvendinti tą tikslą reikia toliau didinti jo veiklos efektyvumą;

(4)

	

dideli nusikaltėlių ir teroristų tinklai kelia didelę grėsmę Sąjungos
vidaus saugumui ir jos piliečių saugumui bei pragyvenimui. Turimi
grėsmės įvertinimai rodo, kad nusikalstamų grupuočių veikla apima vis
daugiau nusikaltimų rūšių ir įgyja tarpvalstybinį mastą. Todėl
nacionalinės valstybių narių teisėsaugos institucijos turi glaudžiau
bendradarbiauti su partneriais kitose valstybėse narėse. Tokiomis
aplinkybėmis būtina suteikti Europolui daugiau galimybių aktyviau remti
valstybes nares Sąjungos masto nusikaltimų prevencijos, analizės ir
tyrimų srityse. Tai buvo patvirtinta ir Sprendimo 2009/371/TVR vertinime;

(5)

	

šiuo reglamentu siekiama iš dalies pakeisti ir išplėsti Sprendimo
2009/371/TVR ir Tarybos sprendimų 2009/934/TVR (5)
<#ntr5-L_2016135LT.01005301-E0005>, 2009/935/TVR (6)
<#ntr6-L_2016135LT.01005301-E0006>, 2009/936/TVR (7)
<#ntr7-L_2016135LT.01005301-E0007> ir 2009/968/TVR (8)
<#ntr8-L_2016135LT.01005301-E0008>, kuriais įgyvendinamas Sprendimas
2009/371/TVR, nuostatas. Kadangi pakeitimų, kuriuos reikia padaryti, yra
daug ir jie yra esminiai, siekiant aiškumo tie sprendimai turėtų būti
pakeisti valstybių narių, kurioms privalomas šis reglamentas, atžvilgiu.
Šiuo reglamentu įsteigtas Europolas turėtų pakeisti Sprendimu
2009/371/TVR įsteigtą Europolą ir perimti jo funkcijas, todėl Sprendimas
2009/371/TVR turėtų būti panaikintas;

(6)

	

kadangi sunkūs nusikaltimai dažnai būna tarpvalstybiniai, Europolas
turėtų remti ir stiprinti valstybių narių veiksmus ir jų
bendradarbiavimą sunkių nusikaltimų, darančių poveikį dviem ar daugiau
valstybių narių, prevencijos ir kovos su jais srityje. Kadangi
terorizmas yra viena iš didžiausių Sąjungos saugumui kylančių grėsmių,
Europolas turėtų padėti valstybėms narėms susidoroti su bendrais šios
srities uždaviniais. Kaip Sąjungos teisėsaugos agentūra, Europolas taip
pat turėtų remti ir stiprinti veiksmus ir bendradarbiavimą kovojant su
Sąjungos interesams poveikio turinčiais nusikaltimais. Tarp nusikaltimo
rūšių, patenkančių į Europolo kompetencijos sritį, kova su organizuotu
nusikalstamumu ir toliau pateks į Europolo pagrindinių tikslų taikymo
sritį, nes dėl šių nusikaltimų masto, reikšmės ir pasekmių valstybės
narės irgi turi laikytis bendro požiūrio. Europolas taip pat turėtų
remti prevenciją ir kovą su susijusiomis nusikalstamomis veikomis,
priklausančias Europolo kompetencijai, kuriomis siekiama gauti lėšų,
arba palengvinti, arba įgyvendinti tokius aktus ar užtikrinti jų
įvykdymo nebaudžiamumą;

(7)

	

Europolas turėtų teikti strategines analizes ir grėsmių įvertinimus, kad
padėtų Tarybai ir Komisijai nustatyti Sąjungos strateginius ir
operatyvinius kovos su nusikalstamumu prioritetus ir tuos prioritetus
įgyvendinti operatyviniu lygiu. Komisijos prašymu pagal Tarybos
reglamento (ES) Nr. 1053/2013 (9) <#ntr9-L_2016135LT.01005301-E0009>
8 straipsnį Europolas taip pat turėtų atlikti rizikos analizes, be kita
ko, dėl organizuoto nusikalstamumo, nes atitinkami pavojai gali
sutrukdyti valstybėms narėms taikyti Šengeno acquis. Be to, atitinkamais
atvejais Tarybos arba Komisijos prašymu Europolas turėtų teikti
strategines analizes ir grėsmių įvertinimus, kad prisidėtų prie
valstybių, kurios yra valstybės kandidatės stoti į Sąjungą, vertinimo;

(8)

	

išpuoliai prieš informacines sistemas, darantys poveikį Sąjungos
įstaigoms ir dviem ar daugiau valstybių narių, kelia vis didesnę grėsmę
Sąjungoje, visų pirma atsižvelgiant į jų greitį ir poveikį bei sunkumą
nustatyti jų šaltinius. Svarstydamos Europolo prašymą pradėti tyrimą dėl
įtariamai nusikalstamos kilmės rimto išpuolio prieš informacines
sistemas, darančio poveikį Sąjungos įstaigoms ir dviem ar daugiau
valstybių narių, valstybės narės turėtų atsakyti Europolui nedelsdamos,
atsižvelgdamos į tai, kad greitas atsakas yra itin svarbus veiksnys
siekiant veiksmingai kovoti su elektroniniais nusikaltimais;

(9)

	

atsižvelgiant į agentūrų bendradarbiavimo svarbą, Europolas ir
Eurojustas turėtų užtikrinti, kad būtų nustatytos reikiamos priemonės
siekiant optimizuoti jų operatyvinį bendradarbiavimą, tinkamai
atsižvelgiant į jų atitinkamas misijas bei įgaliojimus ir valstybių
narių interesus. Visų pirma Europolas ir Eurojustas turėtų nuolat
informuoti vienas kitą apie bet kokią veiklą, susijusią su jungtinių
tyrimų grupių finansavimu;

(10)

	

įsteigus jungtinę tyrimų grupę atitinkamu susitarimu turėtų būti
nustatytos sąlygos dėl Europolo personalo dalyvavimo toje grupėje.
Europolas dokumentuose turėtų fiksuoti savo dalyvavimą tokiose
jungtinėse tyrimų grupėse, kovojančiose su nusikalstama veikla,
patenkančia į jo tikslų taikymo sritį;

(11)

	

tam tikrais atvejais, kai tarpvalstybinis bendradarbiavimas teiktų
pridėtinės vertės, Europolui turėtų būti suteikta galimybė prašyti
valstybių narių pradėti, vykdyti ar koordinuoti nusikalstamų veikų
tyrimus. Apie tokius prašymus Europolas turėtų informuoti Eurojustą;

(12)

	

Europolas turėtų būti keitimosi informacija Sąjungoje centras. Europolo
surinkta, saugoma, tvarkoma, analizuojama ir pasikeitimui naudojama
informacija apima kriminalinės žvalgybos duomenis, kurie yra susiję su
informacija apie nusikaltimą ar nusikalstamą veiklą, patenkančius į
Europolo tikslų taikymo sritį, gautą siekiant nustatyti, ar buvo
įvykdyti konkretūs nusikalstami veiksmai ir ar jie gali būti įvykdyti
ateityje;

(13)

	

siekiant užtikrinti Europolo kaip keitimosi informacija centro
veiksmingumą, valstybėms narėms turėtų būti nustatyti aiškūs
įpareigojimai teikti Europolui duomenis, kurių jam reikia tikslams
pasiekti. Vykdydamos tokius įpareigojimus, valstybės narės itin daug
dėmesio turėtų skirti duomenų, svarbių kovai su nusikaltimais, laikomais
atitinkamų Sąjungos kovos su nusikalstamumu politinių priemonių
strateginiais ir operatyviniais prioritetais, visų pirma pagal kovos su
organizuotu ir sunkių formų tarptautiniu nusikalstamumu ES politikos
ciklą Tarybos nustatytais prioritetais, teikimui. Valstybės narės turėtų
taip pat stengtis pateikti Europolui informaciją, susijusią su
dvišaliais ar daugiašaliais informacijos mainais su kitomis valstybėmis
narėmis, jeigu ta informacija susijusi su nusikaltimais, kovą su kuriais
apima Europolo tikslai. Teikdamos Europolui reikiamą informaciją
valstybės narės taip pat turėtų įtraukti informaciją apie visus
įtariamus kibernetinius išpuolius, padariusius poveikį jų teritorijoje
esančioms Sąjungos įstaigoms. Tuo pačiu metu Europolas turėtų padidinti
jo teikiamą paramą valstybėms narėms, kad būtų sustiprintas tarpusavio
bendradarbiavimas ir dalijamasis informacija. Europolas turėtų teikti
metinę ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir
nacionaliniams parlamentams apie atskirų valstybių narių jam pateiktą
informaciją;

(14)

	

siekiant užtikrinti veiksmingą Europolo ir valstybių narių
bendradarbiavimą, kiekvienoje valstybėje narėje turėtų būti įsteigtas
nacionalinis padalinys (toliau – nacionalinis padalinys). Nacionalinis
padalinys turėtų būti ryšių palaikymo jungtis tarp nacionalinių
kompetentingų institucijų ir Europolo, taigi jam tektų koordinavimo
funkcija valstybėms narėms bendradarbiaujant su Europolu ir taip jis
prisidėtų užtikrinant, kad kiekviena valstybė narė reaguotų į Europolo
prašymus vienodai. Kad būtų užtikrintas nuolatinis ir veiksmingas
keitimasis informacija tarp Europolo ir nacionalinių padalinių ir
palengvintas jų bendradarbiavimas, visi nacionaliniai padaliniai į
Europolą turėtų paskirti bent vieną ryšių palaikymo pareigūną;

(15)

	

atsižvelgiant į decentralizuotą struktūrą kai kuriose valstybėse narėse
ir į poreikį užtikrinti spartų keitimąsi informacija, Europolui turėtų
būti leidžiama bendradarbiauti tiesiogiai su valstybių narių
kompetentingomis institucijomis, laikantis valstybių narių nustatytų
sąlygų ir informuojant apie tai nacionalinius padalinius pastarųjų prašymu;

(16)

	

reikėtų skatinti kurti jungtines tyrimų grupes ir Europolo personalas
turėtų turėti galimybę jose dalyvauti. Siekiant užtikrinti, kad toks
dalyvavimas būtų įmanomas visose valstybėse narėse, Tarybos reglamente
(Euratomas, EAPB, EEB) Nr. 549/69 (10)
<#ntr10-L_2016135LT.01005301-E0010> nustatyta, kad Europolo personalui
nėra taikomi imunitetai, kol jis dalyvauja jungtinėse tyrimų grupėse;

(17)

	

taip pat būtina pagerinti Europolo valdymą siekiant didesnio
veiksmingumo ir supaprastinant procedūras;

(18)

	

Europolo valdyboje (toliau – valdyba) turėtų būti Komisijos ir valstybių
narių atstovų, kad jo veikla būtų veiksmingai prižiūrima. Valdybos
nariai ir pakaitiniai nariai turėtų būti skiriami atsižvelgiant į jų
atitinkamus vadybos, administravimo ir biudžeto valdymo gebėjimus ir
žinias apie bendradarbiavimą teisėsaugos srityje. Nariams nedalyvaujant,
pakaitiniai nariai turėtų veikti kaip nariai;

(19)

	

visi valdyboje atstovaujami subjektai turėtų dėti pastangas apriboti jų
atstovų kaitą, kad būtų užtikrintas valdybos darbo tęstinumas. Visi
subjektai turėtų siekti, kad valdyboje būtų užtikrintas proporcingas
vyrų ir moterų atstovavimas;

(20)

	

valdyba turėtų galėti pakviesti balso teisės neturinčius stebėtojus,
kurių nuomonė gali būti svarbi diskusijose, įskaitant Jungtinės
parlamentinės kontrolės grupės (toliau – JPKG) paskirtą atstovą;

(21)

	

valdybai turėtų būti suteikti reikiami įgaliojimai, visų pirma
įgaliojimai sudaryti biudžetą, tikrinti, kaip jis vykdomas, ir priimti
tinkamas finansines taisykles ir planavimo dokumentus, taip pat priimti
valdybos narių interesų konfliktų prevencijos ir valdymo taisykles,
nustatyti skaidrias darbo procedūras, susijusias su Europolo vykdomojo
direktoriaus sprendimų priėmimu, ir patvirtinti metinę veiklos
ataskaitą. Ji turėtų naudotis agentūros personalo, įskaitant vykdomąjį
direktorių, paskyrimų tarnybos įgaliojimais;

(22)

	

siekiant užtikrinti veiksmingą kasdienį Europolo veikimą, vykdomasis
direktorius turėtų būti jo teisinis atstovas ir valdytojas, kuris,
atlikdamas savo pareigas, veiktų nepriklausomai ir užtikrintų, kad
Europolas vykdytų šiame reglamente numatytas užduotis. Visų pirma
vykdomasis direktorius turėtų būti atsakingas už biudžeto ir planavimo
dokumentų, pateikiamų valdybai siekiant gauti jos sprendimą, rengimą,
daugiamečio programavimo ir metinių Europolo darbo programų bei kitų
planavimo dokumentų įgyvendinimą;

(23)

	

siekiant, kad Europolas galėtų užkirsti kelią ir kovoti su
nusikaltimais, patenkančiais į jo tikslų taikymo sritį, būtina, kad jis
turėtų kuo išsamesnę ir naujausią informaciją. Todėl Europolas turėtų
turėti galimybę tvarkyti duomenis, kuriuos jam pateikia valstybės narės,
Sąjungos įstaigos, trečiosios šalys, tarptautinės organizacijos ir,
griežtomis šiame reglamente nustatytomis sąlygomis, privatūs subjektai,
taip pat duomenis iš viešai prieinamų šaltinių, kad geriau suprastų
nusikalstamumo reiškinius ir tendencijas, kauptų informaciją apie
nusikaltėlių tinklus ir galėtų nustatyti skirtingų nusikalstamų veikų
sąsajas;

(24)

	

kad būtų padidintas valstybių narių kompetentingoms institucijoms
Europolo teikiamų nusikalstamumo analizių tikslumas, Europolas turėtų
naudotis naujomis duomenims tvarkyti skirtomis technologijomis.
Europolas turėtų galėti greitai susieti tyrimus ir įvairių nusikaltėlių
grupių modi operandi, atlikti kryžminį duomenų tikrinimą ir susidaryti
aiškų vaizdą apie tendencijas, drauge užtikrindamas aukštus pavienių
asmenų asmens duomenų apsaugos standartus. Todėl Europolo duomenų bazės
turėtų turėti tokią struktūrą, kad Europolas galėtų pasirinkti
veiksmingiausią IT struktūrą. Europolas taip pat turėtų turėti galimybę
veikti kaip paslaugų teikėjas, visų pirma suteikdamas saugų tinklą,
skirtą keitimuisi duomenimis, pavyzdžiui, Saugaus keitimosi informacija
tinklo programą (SIENA), siekiant sudaryti palankesnes sąlygas
valstybėms narėms, Europolui, kitoms Sąjungos įstaigoms, trečiosioms
šalims ir tarptautinėms organizacijoms keistis informacija. Siekiant
užtikrinti aukšto lygio duomenų apsaugą, turėtų būti nustatyti tvarkymo
operacijų tikslai, prieigos teisės ir konkrečios papildomos apsaugos
priemonės. Tvarkant asmens duomenis visų pirma turėtų būti laikomasi
būtinumo ir proporcingumo principų;

(25)

	

Europolas turėtų užtikrinti, kad visiems asmens duomenims, tvarkomiems
atliekant operatyvines analizes, būtų priskirtas konkretus tikslas.
Nepaisant to, tam, kad Europolas galėtų vykdyti savo misiją, turėtų būti
leidžiama tvarkyti visus gautus asmens duomenis siekiant nustatyti ryšį
tarp įvairių nusikaltimų sričių ir tyrimų, o ne tik sąsajas vienoje
nusikaltimų srityje;

(26)

	

kad būtų gerbiamos duomenų nuosavybės teisės ir užtikrinta asmens
duomenų apsauga, valstybės narės, Sąjungos įstaigos, trečiosios šalys ir
tarptautinės organizacijos turėtų galėti nustatyti, kokiu tikslu ar
tikslais Europolas gali tvarkyti jų pateiktus duomenis ir apriboti
prieigos teises. Tikslų apribojimas yra esminis asmens duomenų tvarkymo
principas; juo visų pirma prisidedama prie skaidrumo, teisinio tikrumo
ir nuspėjamumo, tai taip pat labai svarbu teisėsaugos institucijų
bendradarbiavimo srityje, kai duomenų subjektai dažnai nežino, kad jų
asmens duomenys renkami ir tvarkomi, ir kai asmens duomenų naudojimas
gali padaryti labai didelį poveikį asmenų gyvenimams ir laisvėms;

(27)

	

siekiant užtikrinti, kad prieigą prie duomenų turėtų tik tie asmenys,
kuriems tai būtina jų užduotims atlikti, šiuo reglamentu turėtų būti
nustatytos išsamios įvairių lygių prieigos prie Europolo tvarkomų
duomenų taisyklės. Šios taisyklės neturėtų daryti poveikio duomenų
teikėjų nustatytiems prieigos apribojimams, nes turėtų būti laikomasi
duomenų nuosavybės teisių principo. Siekiant padidinti nusikaltimų,
kurie patenka į Europolo tikslų taikymo sritį, prevencijos ir kovos su
jais veiksmingumą, Europolas turėtų pranešti valstybėms narėms apie su
jomis susijusią informaciją;

(28)

	

siekiant plėtoti operatyvinį agentūrų bendradarbiavimą ir visų pirma
nustatyti įvairių agentūrų jau turimų duomenų sąsajas, Europolas turėtų
sudaryti sąlygas Eurojustui ir Europos kovos su sukčiavimu tarnybai
(OLAF) susipažinti su Europolo turimais duomenimis remiantis sistema
„yra atitiktis / nėra atitikties“. Europolas ir Eurojustas turėtų galėti
sudaryti susitarimą dėl darbo tvarkos, kuriuo būtų užtikrinta, kad
laikantis abipusiškumo principo ir neviršijant jų atitinkamų įgaliojimų
būtų užtikrinta prieiga prie visos informacijos, kuri buvo pateikta
kryžminės patikros tikslais, ir galimybė atlikti tos informacijos
paiešką, atsižvelgiant į atitinkamas šiame reglamente numatytas apsaugos
priemones ir duomenų apsaugos garantijas. Bet kokia prieiga prie
Europolo turimų duomenų turėtų būti techninėmis priemonėmis apribota,
kad būtų galima susipažinti tik su ta informacija, kuri įtraukta į tų
Sąjungos įstaigų atitinkamus įgaliojimus;

(29)

	

Europolas turėtų palaikyti bendradarbiavimu grindžiamus santykius su
kitomis Sąjungos įstaigomis, trečiųjų šalių institucijomis,
tarptautinėmis organizacijomis ir privačiais subjektais tiek, kiek
reikia jo užduotims atlikti;

(30)

	

siekiant užtikrinti veiklos efektyvumą, Europolui turėtų būti sudaryta
galimybė keistis visa atitinkama informacija, išskyrus asmens duomenis,
su kitomis Sąjungos įstaigomis, trečiųjų šalių institucijomis ir
tarptautinėmis organizacijomis tiek, kiek reikia jo užduotims atlikti.
Kadangi bendrovės, įmonės, verslo asociacijos, nevyriausybinės
organizacijos ir kiti privatūs subjektai turi ekspertinių žinių ir
informacijos, tiesiogiai susijusių su sunkių nusikaltimų ir terorizmo
prevencija ir kova su jais, Europolui turėtų būti sudaryta galimybė
keistis tokia informacija ir su privačiais subjektais. Siekiant užkirsti
kelią elektroniniams nusikaltimams, susijusiems su tinklo ir
informacijos saugumo incidentais, ir kovoti su jais, Europolas turėtų,
vadovaudamasis taikomu Sąjungos teisėkūros procedūra priimamu aktu,
nustatyti priemones, skirtas užtikrinti aukštam bendram tinklų ir
informacinių sistemų saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti,
bendradarbiauti ir keistis informacija, išskyrus asmens duomenis, su
nacionalinėmis valdžios institucijomis, atsakingomis už tinklų ir
informacinių sistemų saugumą;

(31)

	

Europolui turėtų būti sudaryta galimybė keistis atitinkamais asmens
duomenimis su kitomis Sąjungos įstaigomis tiek, kiek reikia jo ar jų
užduotims atlikti;

(32)

	

sunkūs nusikaltimai ir terorizmas dažnai turi sąsajų už Sąjungos
teritorijos ribų. Todėl Europolui turėtų būti sudaryta galimybė keistis
asmens duomenimis su trečiųjų šalių institucijomis ir tarptautinėmis
organizacijomis, pavyzdžiui, Tarptautinės kriminalinės policijos
organizacija – Interpolu, tiek, kiek reikia jo užduotims atlikti;

(33)

	

visos valstybės narės yra Interpolo narės. Savo misijos vykdymo tikslais
Interpolas gauna, saugo ir platina duomenis, kad padėtų kompetentingoms
teisėsaugos institucijoms užkirsti kelią tarptautiniam nusikalstamumui
ir su juo kovoti. Todėl tikslinga stiprinti Europolo ir Interpolo
bendradarbiavimą skatinant veiksmingai keistis asmens duomenimis, o
automatinio asmens duomenų tvarkymo atveju užtikrinti, kad būtų paisoma
pagrindinių teisių ir laisvių. Kai Europolas perduoda Interpolui asmens
duomenis, turėtų būti taikomas šis reglamentas, visų pirma nuostatos dėl
tarptautinio duomenų perdavimo;

(34)

	

tam, kad būtų užtikrintas tikslų paskirties apribojimas, svarbu
užtikrinti, kad asmens duomenis Sąjungos įstaigoms, trečiosioms šalims
ir tarptautinėms organizacijoms Europolas galėtų perduoti tik tuo
atveju, jei to reikia nusikaltimų, kuriuos apima Europolo tikslai,
prevencijai ir kovai su jais. Todėl reikia užtikrinti, kad perduodant
asmens duomenis gavėjas įsipareigotų, kad jis tuos duomenis naudos arba
perduos toliau kompetentingai trečiosios šalies institucijai tik tuo
tikslu, kuriuo jie buvo pirmiausia perduoti. Tolesnis šių duomenų
perdavimas turėtų būti atliekamas vadovaujantis šiuo reglamentu;

(35)

	

Europolui turėtų būti sudaryta galimybė perduoti asmens duomenis
trečiosios šalies institucijai arba tarptautinei organizacijai remiantis
Komisijos sprendimu, kuriuo nustatyta, kad atitinkama šalis arba
tarptautinė organizacija užtikrina tinkamo lygio duomenų apsaugą, arba,
jei tokio sprendimo dėl tinkamumo (toliau – sprendimas dėl tinkamumo)
nėra, remiantis pagal SESV 218 straipsnį Sąjungos sudarytu tarptautiniu
susitarimu arba Europolo ir trečiosios šalies bendradarbiavimo
susitarimu, sudarytu iki šio reglamento įsigaliojimo, kuriuo leidžiama
keistis asmens duomenimis. Atsižvelgiant į prie ES sutarties ir SESV
pridėto protokolo Nr. 36 dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų
9 straipsnį, tokių susitarimų teisinė galia turi išlikti tol, kol
įgyvendinant Sutartis tie susitarimai nepanaikinami, neanuliuojami arba
iš dalies nepakeičiami. Atitinkamais atvejais ir vadovaudamasi Europos
Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 45/2001 (11)
<#ntr11-L_2016135LT.01005301-E0011>, Komisija turėtų galėti konsultuotis
su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu (toliau – EDAPP) prieš
derybas dėl tarptautinio susitarimo ir jų metu. Kai valdyba nustato
operatyvinį poreikį bendradarbiauti su trečiąja šalimi ar tarptautine
organizacija, ji turėtų galėti pasiūlyti Tarybai, kad pastaroji
atkreiptų Komisijos dėmesį į poreikį priimti sprendimą dėl tinkamumo
arba rekomendaciją pradėti derybas dėl pirmiau minėto tarptautinio
susitarimo;

(36)

	

jeigu duomenų perdavimas negali būti grindžiamas sprendimu dėl
tinkamumo, Sąjungos sudarytu tarptautiniu susitarimu arba galiojančiu
bendradarbiavimo susitarimu, valdybai gavus EDAPP pritarimą turėtų būti
suteikta teisė leisti duomenų rinkinių perdavimą, jei tai būtina
atsižvelgiant į konkrečias sąlygas ir jeigu užtikrinamos tinkamos
apsaugos priemonės. Vykdomajam direktoriui turėtų būti suteikta teisė
leisti perduoti duomenis išimtiniais atvejais, kiekvieną atvejį
svarstant atskirai, jeigu toks perdavimas būtinas atsižvelgiant į
konkrečias griežtas sąlygas;

(37)

	

Europolui turėtų būti sudaryta galimybė tvarkyti privačių subjektų ir
privačių asmenų pateiktus asmens duomenis tik tuo atveju, jeigu juos
Europolui perduoda vienas iš pastarųjų: nacionalinis padalinys,
vadovaudamasis tos valstybės narės nacionaline teise; kontaktinis
punktas trečiojoje šalyje arba tarptautinėje organizacijoje, su kuriuo
bendradarbiaujama pagal bendradarbiavimo susitarimą, kuriuo leidžiama
keistis asmens duomenimis, sudarytą pagal Sprendimo 2009/371/TVR
23 straipsnį prieš įsigaliojant šiam reglamentui; trečiosios šalies
valdžios institucija arba tarptautinė organizacija, kuriai taikomas
sprendimas dėl tinkamumo arba su kuria Sąjunga yra sudariusi tarptautinį
susitarimą pagal SESV 218 straipsnį. Tačiau tuo atveju, kai Europolas
gauna asmens duomenis tiesiogiai iš privačių subjektų ir kai atitinkamas
nacionalinis padalinys, kontaktinis punktas arba institucija negali būti
identifikuoti, Europolas turėtų turėti galimybę tvarkyti tuos asmens
duomenis tik tų subjektų identifikavimo tikslu ir tie duomenys turėtų
būti panaikinti, nebent tie subjektai vėl pateiktų tuos asmens duomenis
per keturis mėnesius nuo perdavimo. Europolas turėtų techninėmis
priemonėmis užtikrinti, kad tuo laikotarpiu tie duomenys būtų
neprieinami tvarkymui jokiu kitu tikslu;

(38)

	

atsižvelgiant į ypatingą ir specifinę Sąjungos vidaus saugumui kylančią
terorizmo ir kitų sunkių nusikaltimų, kurių įvykdymą palengvina,
skatina, arba jie padaromi pasitelkiant internetą, grėsmę, Komisija ne
vėliau kaip 2019 m. gegužės 1 d. turėtų įvertinti Europolo veiksmus,
kurių jis turėtų imtis pagal šį reglamentą, siekdamas įgyvendinti
2015 m. kovo 12 d. Tarybos išvadas ir reaguodamas į 2015 m. balandžio
23 d. Europos Vadovų Tarybos susitikime išsakytą raginimą visų pirma dėl
tų prioritetinių sričių, ir ypač atitinkamą tiesioginio keitimosi asmens
duomenimis su privačiais subjektais praktiką;

(39)

	

jokia informacija, gauta akivaizdžiai pažeidus žmogaus teises, neturėtų
būti tvarkoma;

(40)

	

siekiant užtikrinti aukšto lygio asmenų apsaugą tvarkant asmens
duomenis, Europolo duomenų apsaugos taisyklės turėtų būti sugriežtintos
ir paremtos principais, kuriais grindžiamas Reglamentas (EB)
Nr. 45/2001. Prie ES sutarties ir SESV pridėtoje Deklaracijoje Nr. 21
dėl asmens duomenų apsaugos teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose
bylose ir policijos bendradarbiavimo srityse pripažįstamas asmens
duomenų tvarkymo teisėsaugos srityje ypatingas pobūdis, todėl Europolo
duomenų apsaugos taisyklės turėtų būti autonomiškos ir kartu suderintos
su kitomis atitinkamomis duomenų apsaugos priemonėmis, taikomomis
Sąjungoje policijos bendradarbiavimo srityje. Tos priemonės visų pirma
apima Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/680 (12)
<#ntr12-L_2016135LT.01005301-E0012>, taip pat Europos Tarybos konvenciją
dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu ir
jos rekomendaciją Nr. R(87) 15 (13) <#ntr13-L_2016135LT.01005301-E0013>;

(41)

	

bet koks Europolo atliekamas asmens duomenų tvarkymas turėtų būti
teisėtas ir sąžiningas duomenų subjektų atžvilgiu. Pagal sąžiningo
tvarkymo principą turi būti užtikrintas tvarkymo skaidrumas, kad
atitinkami duomenų subjektai galėtų pasinaudoti savo teisėmis pagal šį
reglamentą. Vis dėlto turėtų būti galima atsisakyti suteikti ar apriboti
prieigą prie jų asmens duomenų, jei deramai atsižvelgiant į atitinkamų
duomenų subjektų interesus toks atsisakymas arba apribojimas būtinas
tam, kad Europolas galėtų tinkamai atlikti savo užduotis, užtikrinti
saugumą ir viešąją tvarką arba užkirsti kelią nusikaltimui, garantuoti,
kad nebūtų sukeltas pavojus jokiam nacionaliniam tyrimui, arba apsaugoti
trečiųjų šalių teises ir laisves. Siekiant užtikrinti skaidrumą
Europolas turėtų viešai paskelbti dokumentą, kuriame būtų suprantamai
išdėstytos taikomos asmens duomenų tvarkymo nuostatos ir būdai, kuriais
duomenų subjektai gali naudotis savo teisėmis. Be to, savo interneto
svetainėje Europolas turėtų paskelbti sprendimų dėl tinkamumo,
susitarimų ir administracinių susitarimų, susijusių su asmens duomenų
perdavimu trečiosioms šalims ir tarptautinėms organizacijoms, sąrašą. Be
to, siekiant užtikrinti didesnį Europolo veiklos skaidrumą Sąjungos
piliečių atžvilgiu ir didesnę jo atskaitomybę, atitinkamais atvejais
savo interneto svetainėje Europolas turėtų paskelbti valdybos narių
sąrašą ir valdybos posėdžių rezultatų santraukas, laikydamasis duomenų
apsaugos reikalavimų;

(42)

	

kiek įmanoma, asmens duomenys turėtų būti skirstomi pagal jų tikslumo ir
patikimumo lygį. Siekiant užtikrinti tiek asmenų apsaugą, tiek Europolo
tvarkomos informacijos kokybę ir patikimumą, faktai turėtų būti atskirti
nuo asmeninio vertinimo. Kalbant apie informaciją, gautą iš viešai
prieinamų šaltinių, ypač šaltinių internete, Europolas turėtų kuo
išsamiau ir kruopščiau įvertinti tokios informacijos tikslumą ir to
šaltinio patikimumą, kad būtų išvengta su internetu susijusių pavojų
asmens duomenų ir privatumo apsaugos srityje;

(43)

	

teisėsaugos bendradarbiavimo srityje tvarkomi su įvairiomis duomenų
subjektų kategorijomis susiję asmens duomenys. Europolas turėtų kuo
aiškiau atskirti asmens duomenis pagal įvairias duomenų subjektų
kategorijas. Visų pirma turėtų būti apsaugoti su tokiais asmenimis kaip
nukentėjusieji, liudytojai ir atitinkamą informaciją turintys asmenys
susiję asmens duomenys, taip pat asmens duomenys, susiję su mažamečiais.
Neskelbtinus duomenis Europolas turėtų tvarkyti tik tuo atveju, jeigu
tie duomenys papildo kitus Europolo jau tvarkomus asmens duomenis;

(44)

	

atsižvelgiant į vieną iš pagrindinių teisių – teisę į asmens duomenų
apsaugą, Europolas neturėtų saugoti asmens duomenų ilgiau nei būtina jo
užduotims atlikti. Būtinybė toliau saugoti tokius duomenis turėtų būti
peržiūrima ne vėliau kaip po trejų metų nuo pirminio tvarkymo pradžios;

(45)

	

siekiant užtikrinti asmens duomenų saugumą, Europolas ir valstybės narės
turėtų įgyvendinti reikiamas technines ir organizacines priemones;

(46)

	

bet kuris duomenų subjektas turėtų turėti teisę susipažinti su asmens
duomenimis, susijusiais su juo, teisę prašyti ištaisyti tuos duomenis,
jei jie klaidingi, ir ištrinti arba apriboti tuos duomenis, jeigu tų
duomenų nebereikia. Išlaidos, susijusios su naudojimuisi teise
susipažinti su asmens duomenimis, niekada neturėtų būti kliūtimi
veiksmingam naudojimuisi ta teise. Duomenų subjekto teisės ir
naudojimasis jomis neturėtų daryti poveikio Europolui nustatytiems
įpareigojimams ir joms turėtų būti taikomi šiame reglamente nustatyti
apribojimai;

(47)

	

siekiant užtikrinti duomenų subjektų teisių ir laisvių apsaugą, pagal šį
reglamentą būtina aiškiai paskirstyti atsakomybę. Visų pirma valstybės
narės turėtų būti atsakingos už duomenų, kuriuos jos perdavė Europolui,
tikslumą ir nuolatinį atnaujinimą ir už tokių duomenų perdavimų
teisėtumą. Europolas turėtų būti atsakingas už duomenų, kuriuos pateikė
kiti duomenų teikėjai arba kurie gaunami pačiam Europolui atlikus
analizes, tikslumą ir nuolatinį atnaujinimą. Europolas turėtų
užtikrinti, kad duomenys būtų tvarkomi sąžiningai ir teisėtai, būtų
renkami ir tvarkomi konkrečiu tikslu. Europolas taip pat turėtų
užtikrinti, kad duomenys būtų tinkami, aktualūs, savo apimtimi
neviršijantys tikslo, dėl kurio jie yra tvarkomi, saugomi ne ilgiau nei
būtina tam tikslui pasiekti ir būtų tvarkomi tokiu būdu, kuriuo būtų
užtikrintas tinkamas asmens duomenų saugumas ir duomenų tvarkymo
konfidencialumas;

(48)

	

Europolas turėtų registruoti asmens duomenų rinkimo, keitimo, prieigos
prie jų, atskleidimo, sujungimo arba ištrynimo įrašus, kad būtų galima
patikrinti duomenų tvarkymo teisėtumą, atlikti savikontrolę ir
užtikrinti tinkamą duomenų vientisumą ir saugumą. Europolas turėtų būti
įpareigotas bendradarbiauti su EDAPP ir paprašius pateikti turimus
registracijos įrašus ar dokumentus, kad juos būtų galima panaudoti
atliekant tvarkymo operacijų stebėseną;

(49)

	

Europolas turėtų paskirti duomenų apsaugos pareigūną, kuris padėtų jam
atlikti šio reglamento laikymosi stebėseną. Duomenų apsaugos pareigūnui
turėtų būti sudarytos sąlygos atlikti savo pareigas ir užduotis
nepriklausomai ir veiksmingai ir jam turėtų būti suteikti reikiami
ištekliai tai atlikti;

(50)

	

nepriklausoma, skaidri, atskaitinga ir veiksminga priežiūros sistema
būtina siekiant užtikrinti asmenų apsaugą tvarkant jų asmens duomenis,
kaip to reikalaujama pagal Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos
8 straipsnio 3 dalį. Už asmens duomenų tvarkymo priežiūrą atsakingos
nacionalinės kompetentingos institucijos turėtų vykdyti valstybių narių
Europolui pateiktų asmens duomenų teisėtumo stebėseną. EDAPP, savo
funkcijas vykdantis visiškai nepriklausomai, turėtų stebėti, ar
Europolas asmens duomenis tvarko teisėtai. Šiuo atžvilgiu išankstinio
konsultavimosi mechanizmas yra svarbi naujų rūšių tvarkymo operacijų
apsaugos priemonė. Tai turėtų būti taikoma ne atskirai operatyvinei
veiklai, pavyzdžiui, operatyvinės analizės projektams, o naujų IT
sistemų, skirtų asmens duomenų tvarkymui, naudojimui ir jų esminiams
pakeitimams;

(51)

	

svarbu užtikrinti sustiprintą ir veiksmingą Europolo priežiūrą ir
užtikrinti, kad EDAPP, prisiimdamas atsakomybę už Europolo duomenų
apsaugos priežiūrą, turėtų galimybę naudotis tinkamomis teisėsaugos
duomenų apsaugos ekspertinėmis žiniomis. Konkrečiais atvejais, kai
būtinas valstybės narės dalyvavimas, EDAPP ir nacionalinės priežiūros
institucijos turėtų glaudžiai bendradarbiauti ir turėtų užtikrinti
nuoseklų šio reglamento taikymą visoje Sąjungoje;

(52)

	

siekiant sudaryti palankesnes sąlygas EDAPP ir nacionalinių priežiūros
institucijų bendradarbiavimui, bet nedarant poveikio EDAPP
nepriklausomumui ir jo pareigai prižiūrėti Europolo duomenų apsaugą, jie
turėtų reguliariai posėdžiauti bendradarbiavimo valdyboje, o ji, kaip
patariamasis organas, turėtų teikti nuomones, gaires, rekomendacijas ir
geriausios praktikos gaires įvairiais klausimais, kuriuos sprendžiant
būtinas valstybės narės dalyvavimas;

(53)

	

kadangi Europolas taip pat tvarko neoperatyvinius asmens duomenis,
nesusijusius su nusikalstamos veikos tyrimais, pavyzdžiui, Europolo
personalo, paslaugų teikėjų ar lankytojų asmens duomenis, tokių duomenų
tvarkymui turėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001;

(54)

	

EDAPP turėtų išnagrinėti ir ištirti duomenų subjektų pateiktus skundus.
Tyrimas gavus skundą turėtų būti vykdomas paliekant galimybę jį
peržiūrėti teismine tvarka, tiek, kiek tai tikslinga konkrečiu atveju.
Nacionalinė priežiūros institucija turėtų per pagrįstą laikotarpį
informuoti duomenų subjektą apie skundo tyrimo eigą ir rezultatus;

(55)

	

bet kuris asmuo turėtų turėti teisę apskųsti su juo susijusį EDAPP
sprendimą teismine tvarka;

(56)

	

Europolui turėtų būti taikomos bendrosios sutartinės ir deliktinės
atsakomybės taisyklės, taikytinos Sąjungos institucijoms, agentūroms ir
įstaigoms, išskyrus taisykles dėl atsakomybės už neteisėtą duomenų tvarkymą;

(57)

	

atitinkamam asmeniui gali būti neaišku, ar dėl neteisėto duomenų
tvarkymo patirtą žalą lėmė Europolo veiksmai ar valstybės narės
veiksmai. Todėl Europolas ir valstybė narė, kurioje įvyko įvykis, dėl
kurio buvo padaryta žala, turėtų būti solidariai atsakingi;

(58)

	

atsižvelgiant į vaidmenį, kurį Europos Parlamentas kartu su
nacionaliniais parlamentais atlieka prižiūrėdami Europolo veiklą, būtina
užtikrinti, kad Europolas būtų visiškai atskaitinga ir skaidri vidaus
organizacija. Tuo tikslu, atsižvelgiant į SESV 88 straipsnį, turėtų būti
nustatytos Europos Parlamento kartu su nacionaliniais parlamentais
atliekamos Europolo veiklos priežiūros procedūros. Tokioms procedūroms
turėtų būti taikomas ES sutarties 12 straipsnio c punktas ir Protokolo
Nr. 1 9 straipsnis, kuriame numatoma, kad Europos Parlamentas ir
nacionaliniai parlamentai turi kartu nustatyti, kaip Sąjungoje
veiksmingai ir reguliariai organizuoti bei skatinti tarpparlamentinį
bendradarbiavimą. Nustatytomis Europolo veiklos priežiūros procedūromis
turėtų būti deramai atsižvelgiama į poreikį užtikrinti, kad Europos
Parlamentui ir nacionaliniams parlamentams būtų sudarytos vienodos
sąlygos, ir į poreikį užtikrinti operatyvinės informacijos
konfidencialumą. Tačiau nacionalinių parlamentų vykdoma nuodugni savo
vyriausybių veiklos, susijusios su Sąjungos veikla, priežiūra yra
kiekvienos valstybės narės konkrečios konstitucinės struktūros bei
praktikos dalykas;

(59)

	

Europolo darbuotojams turėtų būti taikomi Europos Sąjungos pareigūnų
tarnybos nuostatai (toliau – Tarnybos nuostatai) ir kitų Europos
Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygos (toliau – Kitų tarnautojų
įdarbinimo sąlygos), nustatyti Tarybos reglamentu (EEB, Euratomas, EAPB)
Nr. 259/68 (14) <#ntr14-L_2016135LT.01005301-E0014>. Europolui turėtų
būti sudaryta galimybė įdarbinti valstybių narių kompetentingų
institucijų darbuotojus kaip laikinuosius darbuotojus; jų tarnybos
terminas turėtų būti apribotas siekiant užtikrinti rotacijos principą,
nes tokių darbuotojų vėlesnė reintegracija į jų kompetentingą
instituciją sudarytų palankesnes sąlygas glaudžiam Europolo ir valstybių
narių kompetentingų institucijų bendradarbiavimui. Valstybės narės
turėtų imtis visų reikiamų priemonių siekdamos užtikrinti, kad
darbuotojai, įdarbinti Europole kaip laikinieji darbuotojai, pasibaigus
jų tarnybos Europole laikui galėtų grįžti į juos išsiuntusios šalies
nacionalinę valstybės tarnybą;

(60)

	

atsižvelgiant į Europolo prievolių pobūdį bei vykdomojo direktoriaus
vaidmenį, prieš paskiriant vykdomąjį direktorių, taip pat prieš galimą
jo kadencijos pratęsimą, Europos Parlamento kompetentingas komitetas
turėtų galėti pakviesti Vykdomąjį direktorių pristatyti minėtame
komitete. Vykdomasis direktorius taip pat turėtų Europos Parlamentui ir
Tarybai teikti metinę ataskaitą. Be to, Europos Parlamentui ir Tarybai
turėtų būti suteikta galimybė paprašyti vykdomąjį direktorių pateikti
savo pareigų vykdymo ataskaitą;

(61)

	

siekiant užtikrinti visišką Europolo savarankiškumą ir nepriklausomumą,
jam turėtų būti skirtas savarankiškas biudžetas, kurio pajamas iš esmės
sudarytų įnašas iš bendrojo Sąjungos biudžeto. Sąjungos biudžeto
procedūra turėtų būti taikoma tiek, kiek ji susijusi su Sąjungos įnašu
ir kitomis subsidijomis, mokėtinomis iš Sąjungos bendrojo biudžeto.
Finansinių ataskaitų auditą turėtų atlikti Audito Rūmai;

(62)

	

Europolui turėtų būti taikomas Komisijos deleguotasis reglamentas (ES)
Nr. 1271/2013 (15) <#ntr15-L_2016135LT.01005301-E0015>;

(63)

	

atsižvelgiant į specifinius valstybių narių kompetentingų institucijų
teisinius bei administracinius įgaliojimus ir jų techninę kompetenciją
vykdyti tarpvalstybinę keitimosi informacija veiklą, operacijas ir
tyrimus, be kita ko, jungtinėse tyrimų grupėse, ir suteikti mokymo
infrastruktūrą, jos turėtų turėti galimybę gauti Europolo dotacijas be
konkurso, vadovaujantis Komisijos deleguotojo reglamento (ES)
Nr. 1268/2012 (16) <#ntr16-L_2016135LT.01005301-E0016> 190 straipsnio
1 dalies d punktu;

(64)

	

Europolui turėtų būti taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas
(ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (17) <#ntr17-L_2016135LT.01005301-E0017>;

(65)

	

Europolas tvarko duomenis, kuriuos reikia itin saugoti, nes jie apima
neskelbtiną neįslaptintą informaciją ir ES įslaptintą informaciją. Todėl
Europolas turėtų parengti tokios informacijos konfidencialumo ir
tvarkymo taisykles. ES įslaptintos informacijos apsaugos taisyklės
turėtų atitikti Tarybos sprendimą 2013/488/ES (18)
<#ntr18-L_2016135LT.01005301-E0018>;

(66)

	

reikėtų reguliariai vertinti, kaip taikomas šis reglamentas;

(67)

	

būtinos nuostatos dėl patalpų Europolui suteikimo Hagoje, kur yra jo
būstinė, ir visam Europolo personalui bei jo šeimos nariams taikytinos
specialiosios taisyklės turėtų būti nustatytos susitarime dėl būstinės.
Be to, priimančioji valstybė narė turėtų sudaryti reikiamas sąlygas
sklandžiam Europolo veikimui, įskaitant daugiakalbį į Europą orientuotą
mokymą ir tinkamas transporto jungtis, kad būtų pritraukti aukštos
kvalifikacijos žmogiškieji ištekliai iš kuo platesnės geografinės
teritorijos;

(68)

	

pagal šį reglamentą įsteigtas Europolas pakeičia Europolą, įsteigtą
Sprendimu 2009/371/TVR, ir perima jo teises ir pareigas. Todėl jis
turėtų būti visų jo sutarčių, įskaitant darbo sutartis, įsipareigojimų
ir įgyto turto teisių perėmėjas. Europolo, įsteigto remiantis Sprendimu
2009/371/TVR, sudaryti tarptautiniai susitarimai ir Europolo, įsteigto
Europolo konvencija, prieš 2010 m. sausio 1 d. sudaryti susitarimai
turėtų toliau galioti;

(69)

	

siekiant sudaryti Europolui galimybę toliau kuo geriau atlikti Europolo,
įsteigto remiantis Sprendimu 2009/371/TVR, užduotis, turėtų būti
nustatytos pereinamojo laikotarpio priemonės, visų pirma susijusios su
valdyba, vykdomuoju direktoriumi ir darbuotojais, kurie pagal Europolo,
įsteigto Europolo konvencija, sudarytą neapibrėžtos trukmės darbo
sutartį yra įdarbinti vietiniais darbuotojais; jiems turėtų būti
suteikta galimybė įsidarbinti laikinaisiais darbuotojais arba
sutartininkais pagal Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygas;

(70)

	

1998 m. gruodžio 3 d. Tarybos aktas (19)
<#ntr19-L_2016135LT.01005301-E0019> dėl Europolo darbuotojų tarnybos
nuostatų panaikintas Sprendimo 2009/371/TVR 63 straipsniu. Tačiau jis
tebetaikomas darbuotojams, Europolo įdarbintiems iki Sprendimo
2009/371/TVR įsigaliojimo. Todėl pereinamojo laikotarpio nuostatomis
turėtų būti nustatyta, kad pagal tuos tarnybos nuostatus sudarytoms
sutartims tie nuostatai ir toliau lieka galioti;

(71)

	

kadangi šio reglamento tikslo, t. y. įsteigti subjektą, atsakingą už
bendradarbiavimą teisėsaugos srityje Sąjungos lygmeniu, valstybės narės
negali deramai pasiekti, o dėl siūlomo veiksmo masto ir poveikio to
tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi ES sutarties
5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti
priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo
reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;

(72)

	

pagal prie ES sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės
Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo
erdvės 3 straipsnį ir 4a straipsnio 1 dalį Airija pranešė apie savo
pageidavimą dalyvauti priimant ir taikant šį reglamentą;

(73)

	

pagal prie ES sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės
Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo
erdvės 1 ir 2 straipsnius bei 4a straipsnio 1 dalį ir nedarant poveikio
to protokolo 4 straipsniui Jungtinė Karalystė nedalyvauja priimant šį
reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;

(74)

	

pagal prie ES sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos
pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą
ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;

(75)

	

buvo konsultuotasi su EDAPP ir 2013 m. gegužės 31 d. jis pateikė nuomonę;

(76)

	

šiame reglamente paisoma pagrindinių teisių ir laikomasi principų,
pripažintų visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje,
ypač teisės į asmens duomenų apsaugą ir teisės į privatų gyvenimą, kaip
nustatyta Chartijos 8 ir 7 straipsniuose bei SESV 16 straipsnyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS, EUROPOLO TIKSLAI IR UŽDUOTYS

1 straipsnis

Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūros įsteigimas

1.   Siekiant remti teisėsaugos institucijų Sąjungoje bendradarbiavimą
įsteigiama Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūra
(Europolas).

2.   Europolas pagal šį reglamentą pakeičia Europolą, įsteigtą Sprendimu
2009/371/TVR, ir perima jo teises ir pareigas.

2 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šiame reglamente:

a)   valstybių narių kompetentingos institucijos– visos valstybėse
narėse esančios policijos įstaigos ir kitos teisėsaugos tarnybos, pagal
nacionalinę teisę atsakingos už nusikalstamų veikų prevenciją ir kovą su
jomis. Kompetentingos institucijos taip pat apima kitas valstybėse
narėse esančias valdžios institucijas, pagal nacionalinę teisę
atsakingas už nusikalstamų veikų, priklausančių Europolo kompetencijai,
prevenciją ir kovą su jomis;

b)   strateginė analizė– visi metodai ir priemonės, kuriuos taikant yra
renkama, saugoma, tvarkoma ir vertinama informacija siekiant remti ir
plėtoti tokią baudžiamosios teisės politiką, kuri prisidėtų prie
rezultatyvios ir veiksmingos nusikaltimų prevencijos ir kovos su jais;

c)   operatyvinė analizė– visi metodai ir priemonės, kuriuos taikant yra
renkama, saugoma, tvarkoma ir vertinama informacija siekiant remti
nusikalstamų veikų tyrimus;

d)   Sąjungos įstaigos– institucijos, įstaigos, delegacijos, tarnybos ir
agentūros, įsteigtos ES sutartimi ir SESV arba jomis remiantis;

e)   tarptautinė organizacija– organizacija ir jai pavaldžios įstaigos,
kurių veiklą reglamentuoja viešoji tarptautinė teisė, arba bet kuri kita
įstaiga, įsteigta dviejų ar daugiau valstybių susitarimu arba remiantis
tokiu susitarimu;

f)   privatūs subjektai– subjektai ir įstaigos, įsteigti pagal valstybės
narės arba trečiosios šalies teisę, visų pirma bendrovės ir įmonės,
verslo asociacijos, ne pelno organizacijos ir kiti juridiniai asmenys,
kurie nėra nurodyti e punkte;

g)   privatūs asmenys– visi fiziniai asmenys;

h)   asmens duomenys– bet kokia informacija, susijusi su duomenų subjektu;

i)   duomenų subjektas– nustatytos tapatybės fizinis asmuo arba fizinis
asmuo, kurio tapatybę galima nustatyti; asmuo, kurio tapatybė gali būti
tiesiogiai ar netiesiogiai nustatyta, visų pirma pagal identifikatorių,
pavyzdžiui, vardą, pavardę, asmens kodą, vietos nustatymo duomenis arba
interneto identifikatorių, arba pagal vieną ar kelias to asmens fizinei,
fiziologinei, genetinei, psichinei, ekonominei, kultūrinei ar socialinei
tapatybei būdingas savybes;

j)   genetiniai duomenys– visi asmens duomenys, susiję su paveldėtomis
ar įgytomis tam tikro fizinio asmens genetinėmis savybėmis,
suteikiančiomis unikalios informacijos apie to fizinio asmens
fiziologiją ar sveikatą, gauti visų pirma analizuojant biologinį
atitinkamo asmens mėginį;

k)   tvarkymas– bet kokia automatizuotomis arba neautomatizuotomis
priemonėmis su asmens duomenimis ar asmens duomenų rinkiniais atliekama
operacija ar operacijų seka, pavyzdžiui, rinkimas, įrašymas, rūšiavimas,
struktūrizavimas, saugojimas, adaptavimas ar keitimas, išgava,
susipažinimas, naudojimas, atskleidimas persiunčiant, platinant ar kitu
būdu sudarant galimybę jais naudotis, sugretinimas ar sujungimas,
apribojimas, ištrynimas ar sunaikinimas;

l)   duomenų gavėjas– fizinis ar juridinis asmuo, valdžios institucija,
agentūra ar bet kuri kita įstaiga, kuriai atskleidžiami duomenys,
nesvarbu ar tai trečioji šalis ar ne;

m)   asmens duomenų perdavimas– aktyvus asmens duomenų atskleidimas
ribotam skaičiui nustatytos tapatybės subjektų; tai darydamas duomenų
siuntėjas žino, kad suteikia duomenų gavėjui galimybę susipažinti su
asmens duomenimis, arba to siekia;

n)   asmens duomenų saugumo pažeidimas– saugumo pažeidimas, dėl kurio
netyčia arba neteisėtai sunaikinami, prarandami, pakeičiami, be leidimo
atskleidžiami perduoti, saugomi arba kitaip tvarkomi asmens duomenys
arba prie tokių duomenų be leidimo gaunama prieiga;

o)   duomenų subjekto sutikimas– laisva valia duotas, konkretus ir
nedviprasmiškas informuoto duomenų subjekto valios išreiškimas
pareiškimu arba vienareikšmiais veiksmais, kuriais jis sutinka, kad būtų
tvarkomi su juo susiję duomenys;

p)   administraciniai asmens duomenys– visi Europolo tvarkomi asmens
duomenys, išskyrus duomenis, tvarkomus siekiant 3 straipsnyje nustatytų
tikslų.

3 straipsnis

Tikslai

1.   Europolas remia ir stiprina valstybių narių kompetentingų
institucijų veiksmus bei jų tarpusavio bendradarbiavimą vykdant sunkių
nusikaltimų, darančių poveikį dviem ar daugiau valstybių narių,
terorizmo ir kitų Sąjungos politikos bendrus interesus pažeidžiančių
nusikaltimų, išvardytų I priede, prevenciją ir kovojant su jais.

2.   Be to, kas nurodyta 1 dalyje, Europolo tikslai apima ir kovą su
susijusiomis nusikalstamomis veikomis. Susijusiomis nusikalstamomis
veikomis laikomos šios veikos:

a)

	

nusikalstamos veikos, padarytos siekiant įsigyti priemonių veikoms,
priklausančioms Europolo kompetencijai, įvykdyti;

b)

	

nusikalstamos veikos, padarytos siekiant sudaryti palankesnes sąlygas
veikoms, priklausančioms Europolo kompetencijai, arba jas įvykdyti;

c)

	

nusikalstamos veikos, padarytos siekiant užtikrinti tų, kurie įvykdė tas
veikas, nebaudžiamumą už tas veikas, priklausančias Europolo kompetencijai.

4 straipsnis

Užduotys

1.   Europolas, siekdamas 3 straipsnyje išdėstytų tikslų, vykdo šias
užduotis:

a)

	

renka, saugo, tvarko, analizuoja informaciją, įskaitant kriminalinės
žvalgybos informaciją, ir keičiasi ja;

b)

	

per nacionalinius padalinius, įsteigtus arba paskirtus pagal
7 straipsnio 2 dalį, nedelsdamas praneša valstybėms narėms bet kokią
informaciją ir nusikalstamų veikų, kurios yra su jomis susijusios, sąsajas;

c)

	

koordinuoja, organizuoja ir įgyvendina tiriamuosius ir operatyvinius
veiksmus, kad remtų ir stiprintų valstybių narių kompetentingų
institucijų veiksmus, atliekamus:

i)

	

bendrai su valstybių narių kompetentingomis institucijomis arba

ii)

	

jungtinėse tyrimų grupėse, kaip nustatyta 5 straipsnyje ir atitinkamais
atvejais kartu su Eurojustu;

d)

	

dalyvauja jungtinėse tyrimų grupėse ir siūlo jas sudaryti, kaip
nustatyta 5 straipsnyje;

e)

	

teikia valstybėms narėms informaciją ir analitinę paramą, kiek tai
susiję su didelio masto tarptautiniais renginiais;

f)

	

rengia grėsmių įvertinimus, strategines bei operatyvines analizes ir
bendros padėties vertinimo ataskaitas;

g)

	

plėtoja, skleidžia ir skatina specialiąsias žinias apie nusikaltimų
prevencijos metodus, tyrimų procedūras, techninius bei teismo
ekspertizės metodus ir konsultuoja valstybes nares;

h)

	

remia valstybių narių tarpvalstybinę keitimosi informacija veiklą,
operacijas ir tyrimus, taip pat jungtines tyrimų grupes, be kita ko,
teikdamas operatyvinę, techninę ir finansinę paramą;

i)

	

rengia specializuotą mokymą ir padeda valstybėms narėms organizuoti
mokymą, be kita ko, teikdamas finansinę paramą, laikydamasis savo tikslų
ir atsižvelgdamas į savo turimą personalą ir biudžeto išteklius,
koordinuodamas veiklą su Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo
ir mokymo agentūra (CEPOL);

j)

	

bendradarbiauja su Sąjungos įstaigomis, įsteigtomis remiantis SESV
V antraštine dalimi, ir su OLAF, visų pirma keisdamasis informacija ir
teikdamas joms analitinę paramą jų kompetencijai priklausančiose srityse;

k)

	

teikia informaciją ir paramą ES krizių valdymo struktūroms ir misijoms,
įsteigtoms remiantis ES sutartimi, laikydamasis 3 straipsnyje išdėstytų
Europolo tikslų;

l)

	

kuria specializuotos kompetencijos Sąjungos centrus, kurie kovotų su tam
tikrų rūšių nusikaltimais, patenkančiais į Europolo tikslų taikymo
sritį, visų pirma Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu centrą;

m)

	

siekdamas remti valstybių narių veiksmus užkertant kelią I priede
išvardytoms nusikaltimų, kurie lengviau padaromi, kurie yra propaguojami
arba padaromi naudojantis internetu, formoms ir su tokių nusikaltimų
formomis kovojant, atitinkamiems interneto paslaugų teikėjams, kurie yra
savanoriškai suinteresuoti tuo, kad nuorodos į interneto turinį atitiktų
jų pačių sąlygas, bendradarbiaudamas su valstybėmis narėmis teikia
nuorodas į interneto turinį, kuriuo tokie nusikaltimai lengviau
padaromi, jie yra propaguojami arba padaromi.

2.   Europolas teikia strategines analizes ir grėsmių įvertinimus, kad
padėtų Tarybai ir Komisijai nustatyti Sąjungos strateginius ir
operatyvinius kovos su nusikalstamumu prioritetus. Europolas taip pat
padeda įgyvendinti šiuos prioritetus operatyviniu lygiu.

3.   Europolas teikia strategines analizes ir grėsmių įvertinimus, kad
padėtų rezultatyviai ir efektyviai naudoti nacionaliniu ir Sąjungos
lygmeniu turimus išteklius operatyvinei veiklai vykdyti ir remti.

4.   Europolas veikia kaip centrinis kovos su euro padirbinėjimu biuras
pagal Tarybos sprendimą 2005/511/TVR (20)
<#ntr20-L_2016135LT.01005301-E0020>. Europolas taip pat skatina kovos su
euro padirbinėjimu priemonių, kurių imasi valstybių narių kompetentingos
institucijos arba jungtinės tyrimo grupės, prireikus kartu su Sąjungos
įstaigomis ir trečiųjų šalių institucijomis, koordinavimą.

5.   Vykdydamas savo užduotis, Europolas netaiko prievartos priemonių.

II SKYRIUS

VALSTYBIŲ NARIŲ IR EUROPOLO BENDRADARBIAVIMAS

5 straipsnis

Dalyvavimas jungtinėse tyrimų grupėse

1.   Europolo personalas gali dalyvauti jungtinių tyrimų grupių,
kovojančių su nusikaltimais, kuriuos apima Europolo tikslai, veikloje.
Susitarime, kuriuo sudaroma jungtinė tyrimų grupė, nustatomos sąlygos,
kuriomis Europolo personalas dalyvauja toje grupėje, įskaitant
informaciją apie taisykles dėl atsakomybės.

2.   Europolo personalas gali, vadovaudamasis valstybės narės, kurioje
jungtinė tyrimo grupė veikia, teisės aktuose numatytais apribojimais,
prisidėti prie veiklos ir keistis informacija su visais tos grupės nariais.

3.   Jungtinėje tyrimų grupėje dalyvaujantis Europolo personalas,
vadovaudamasis šiuo reglamentu, gali visiems grupės nariams teikti
reikiamą informaciją, Europolo tvarkomą 18 straipsnio 2 dalyje
išdėstytais tikslais. Europolas apie tokį informacijos pateikimą tuo pat
metu informuoja grupėje dalyvaujančių bei informaciją pateikusių
valstybių narių nacionalinius padalinius.

4.   Informaciją pateikusiai valstybei narei sutinkant ir jos atsakomybe
Europolo personalo, kai jis dalyvauja jungtinėje tyrimo grupėje, gauta
informacija gali būti Europolo tvarkoma 18 straipsnio 2 dalyje
išdėstytais tikslais, laikantis šiame reglamente nustatytų sąlygų.

5.   Jeigu Europolas turi priežasčių manyti, kad jungtinės tyrimų grupės
sudarymas suteiktų papildomos naudos tyrimui, jis gali tai pasiūlyti
atitinkamoms valstybėms narėms ir imtis priemonių, kad padėtų joms
sudaryti jungtinę tyrimų grupę.

6 straipsnis

Europolo prašymai pradėti nusikalstamų veikų tyrimus

1.   Konkrečiais atvejais, kai Europolas mano, kad turėtų būti pradėtas
nusikalstamos veikos, kuri patenka į jo tikslų taikymo sritį, tyrimas,
jis per nacionalinius padalinius paprašo atitinkamų valstybių narių
kompetentingų institucijų pradėti, vykdyti arba koordinuoti tokį
nusikalstamos veikos tyrimą.

2.   Nacionaliniai padaliniai nedelsdami praneša Europolui apie
atitinkamų valstybių narių kompetentingų institucijų sprendimą dėl
prašymų, pateiktų pagal 1 dalį.

3.   Jeigu valstybių narių kompetentingos institucijos nusprendžia
netenkinti pagal 1 dalį Europolo pateikto prašymo, jos be nepagrįsto
delsimo, pageidautina, per vieną mėnesį nuo prašymo gavimo dienos,
praneša Europolui savo sprendimo priežastis. Tačiau priežastys gali būti
nenurodomos, jeigu jas nurodžius:

a)

	

būtų prieštaraujama esminiams valstybės narės saugumo interesams arba

b)

	

būtų sukeltas pavojus tuo metu vykdomo tyrimo sėkmei arba asmenų saugumui.

4.   Europolas nedelsdamas informuoja Eurojustą apie visus pagal 1 dalį
pateiktus prašymus ir visus valstybės narės kompetentingos institucijos
sprendimus pagal 2 dalį.

7 straipsnis

Europolo nacionaliniai padaliniai

1.   Valstybės narės ir Europolas, vykdydami šiame reglamente nustatytas
atitinkamas savo užduotis, bendradarbiauja tarpusavyje.

2.   Kiekviena valstybė narė įsteigia arba paskiria nacionalinį
padalinį, kuris yra ryšių tarp Europolo ir tos valstybės narės
kompetentingų institucijų palaikymo įstaiga. Kiekviena valstybė narė
paskiria pareigūną savo nacionalinio padalinio vadovu.

3.   Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad jos nacionalinis padalinys
yra kompetentingas pagal nacionalinę teisę, vykdyti nacionaliniam
padaliniui šiame reglamente nustatytas užduotis, ir visų pirma kad jis
turėtų prieigą prie nacionalinių teisėsaugos duomenų ir kitų atitinkamų
duomenų, būtinų bendradarbiavimui su Europolu.

4.   Kiekviena valstybė narė nustato savo nacionalinio padalinio
struktūrą ir personalo sudėtį pagal nacionalinę teisę.

5.   Atsižvelgiant į 2 dalį, nacionalinis padalinys yra ryšių tarp
Europolo ir valstybės narės kompetentingų institucijų palaikymo įstaiga.
Tačiau valstybės narės gali leisti palaikyti tiesioginius ryšius tarp
savo kompetentingų institucijų ir Europolo vadovaujantis valstybių narių
nustatytomis sąlygomis, įskaitant išankstinį nacionalinio padalinio
dalyvavimą. Nacionalinis padalinys tuo pačiu metu iš Europolo gauna visą
informaciją, kuria buvo pasikeista tiesioginių ryšių tarp Europolo ir
kompetentingų institucijų metu, nebent tas nacionalinis padalinys
nurodytų, kad jam tokios informacijos nereikia.

6.   Kiekviena valstybė narė per savo nacionalinį padalinį arba,
vadovaujantis 5 dalimi, kompetentingą instituciją visų pirma:

a)

	

teikia Europolui informaciją, kurios jam reikia jo tikslams įgyvendinti,
įskaitant informaciją, susijusią su nusikaltimais, kurių prevenciją ar
kova su jais Sąjunga laiko prioritetinėmis;

b)

	

užtikrina veiksmingą visų atitinkamų kompetentingų institucijų ryšių
palaikymą ir bendradarbiavimą su Europolu;

c)

	

didina informuotumą apie Europolo veiklą;

d)

	

atsižvelgiant į 38 straipsnio 5 dalies a punktą, teikdamos informaciją
Europolui užtikrina atitiktį nacionalinei teisei.

7.   Nedarant poveikio valstybių narių pareigų, susijusių su viešosios
tvarkos palaikymu ir vidaus saugumo užtikrinimu, vykdymui, valstybės
narės jokiu konkrečiu atveju neprivalo teikti informacijos pagal
6 dalies a punktą, jeigu ją suteikus:

a)

	

būtų prieštaraujama esminiams atitinkamos valstybės narės saugumo
interesams arba

b)

	

būtų sukeltas pavojus tuo metu vykdomo tyrimo sėkmei arba asmens
saugumui; arba

c)

	

būtų atskleista informacija, susijusi su organizacijomis arba konkrečia
žvalgybos veikla nacionalinio saugumo srityje.

Vis dėlto valstybės narės įpareigotos teikti informaciją, kai tik
informacija nebepatenka į pirmos pastraipos a, b arba c punktų taikymo
sritį.

8.   Valstybės narės užtikrina, kad jų finansinės žvalgybos padaliniams,
įsteigtiems pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą
2005/60/EB (21) <#ntr21-L_2016135LT.01005301-E0021>, analizių srityje
būtų leidžiama bendradarbiauti su Europolu per jų nacionalinius
padalinius, neviršijant jų įgaliojimų ir kompetencijos.

9.   Nacionalinių padalinių vadovai reguliariai susitinka, visų pirma
tam, kad aptartų ir spręstų problemas, kylančias jų operatyvinio
bendradarbiavimo su Europolu srityje.

10.   Išlaidas, kurias nacionaliniai padaliniai patiria palaikydami
ryšius su Europolu, padengia valstybės narės; jų, išskyrus ryšio
išlaidas, Europolas neapmoka.

11.   Europolas rengia metinę ataskaitą dėl kiekvienos valstybės narės
pagal 6 dalies a punktą pateiktos informacijos, remdamasis valdybos
nustatytais kiekybiniais ir kokybiniais vertinimo kriterijais. Metinė
ataskaita siunčiama Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir
nacionaliniams parlamentams.

8 straipsnis

Ryšių palaikymo pareigūnai

1.   Kiekvienas nacionalinis padalinys paskiria į Europolą bent vieną
ryšių palaikymo pareigūną. Jeigu šiame reglamente nenustatyta kitaip,
ryšių palaikymo pareigūnams taikoma juos paskyrusios valstybės narės
nacionalinė teisė.

2.   Ryšių palaikymo pareigūnai Europole sudaro nacionalinį ryšių
palaikymo biurą; jų nacionaliniai padaliniai jiems paveda atstovauti jų
interesams Europole pagal juos paskyrusios valstybės narės nacionalinę
teisę ir Europolo administravimui taikomas nuostatas.

3.   Ryšių palaikymo pareigūnai padeda Europolui ir jų valstybėms narėms
keistis informacija.

4.   Ryšių palaikymo pareigūnai pagal savo nacionalinę teisę padeda savo
valstybėms narėms ir kitų valstybių narių ryšių palaikymo pareigūnams,
trečiosioms šalims ir tarptautinėms organizacijoms keistis informacija.
Vadovaujantis nacionaline teise, tokiam dvišaliam keitimuisi informacija
Europolo infrastruktūra taip pat gali būti naudojama nusikaltimų,
nepatenkančių į Europolo tikslų taikymo sritį, atveju. Visi tokie
pasikeitimai informacija vykdomi laikantis taikomos Sąjungos ir
nacionalinės teisės.

5.   Ryšių palaikymo pareigūnų teises ir pareigas Europolo atžvilgiu
nustato valdyba. Ryšių palaikymo pareigūnai pagal 63 straipsnio 2 dalį
naudojasi jų užduotims atlikti būtinomis privilegijomis ir imunitetais.

6.   Europolas užtikrina, kad ryšių palaikymo pareigūnai būtų
visapusiškai informuoti apie visą jo veiklą ir įtraukti į ją, kiek to
reikia jų užduotims atlikti.

7.   Europolas padengia išlaidas, susijusias su reikiamų patalpų
Europolo pastate suteikimu valstybėms narėms ir tinkama parama ryšių
palaikymo pareigūnams, kad jie galėtų eiti savo pareigas. Visas kitas
išlaidas, atsirandančias dėl ryšių palaikymo pareigūnų skyrimo, padengia
juos paskyrusi valstybė narė, įskaitant išlaidas ryšių palaikymo
pareigūnams skirtai įrangai, išskyrus atvejus, kai valdybai rekomendavus
Europos Parlamentas ir Taryba nusprendžia kitaip.

III SKYRIUS

EUROPOLO VEIKLOS ORGANIZAVIMAS

9 straipsnis

Europolo administracinė ir valdymo struktūra

Europolo administracinę ir valdymo struktūrą sudaro:

a)

	

valdyba;

b)

	

vykdomasis direktorius,

c)

	

prireikus kiti patariamieji organai, valdybos įsteigti pagal
11 straipsnio 1 dalies s punktą.

1 SKIRSNIS

Valdyba

10 straipsnis

Valdybos sudėtis

1.   Valdybą sudaro po vieną kiekvienos valstybės narės atstovą ir
vienas Komisijos atstovas. Kiekvienas atstovas turi balso teisę.

2.   Valdybos nariai skiriami atsižvelgiant į jų žinias teisėsaugos
bendradarbiavimo srityje.

3.   Kiekvienas valdybos narys turi pakaitinį narį, skiriamą
atsižvelgiant į 2 dalyje nustatytą kriterijų. Nariui nedalyvaujant, jam
atstovauja pakaitinis narys.

Taip pat atsižvelgiama į tai, kad valdyboje būtų tinkama vyrų ir moterų
pusiausvyra.

4.   Nedarant poveikio valstybių narių ir Komisijos teisei nutraukti
savo atitinkamų narių ir pakaitinių narių įgaliojimus, valdybos narystė
yra ketverių metų laikotarpis. Ta kadencija gali būti pratęsta.

11 straipsnis

Valdybos funkcijos

1.   Valdyba:

a)

	

dviejų trečdalių savo narių balsų dauguma ir vadovaudamasi 12 straipsniu
kasmet priima dokumentą, kurį sudaro Europolo daugiametis programavimas
ir jos kitų metų metinė darbo programa;

b)

	

dviejų trečdalių savo narių balsų dauguma priima metinį Europolo
biudžetą ir vykdo kitas funkcijas, susijusias su Europolo biudžetu,
pagal X skyrių;

c)

	

priima konsoliduotąją metinę Europolo veiklos ataskaitą ir ne vėliau
kaip kitų metų liepos 1 d. nusiunčia ją Europos Parlamentui, Tarybai,
Komisijai, Audito Rūmams ir nacionaliniams parlamentams. Konsoliduotoji
metinė veiklos ataskaita paskelbiama viešai;

d)

	

priima Europolui taikytinas finansines taisykles pagal 61 straipsnį;

e)

	

priima sukčiavimo rizikai proporcingą vidaus kovos su sukčiavimu
strategiją, atsižvelgdama į įgyvendintinų priemonių sąnaudas ir naudą;

f)

	

priima savo narių interesų konfliktų prevencijos ir valdymo taisykles,
be kita ko, susijusias su jų interesų deklaravimu;

g)

	

vadovaudamasi 2 dalimi, Europolo personalo atžvilgiu naudojasi
įgaliojimais, kurie pagal Tarnybos nuostatus suteikti paskyrimų tarnybai
ir pagal Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygas suteikti institucijai,
įgaliotai sudaryti darbo sutartis su kitais tarnautojais (toliau –
paskyrimų tarnybos įgaliojimai);

h)

	

vadovaudamasi Tarnybos nuostatų 110 straipsniu, priima atitinkamas
Tarnybos nuostatų ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų įgyvendinimo
taisykles;

i)

	

priima vykdomojo direktoriaus atrankos procedūros vidaus taisykles,
įskaitant taisykles dėl atrankos komiteto sudėties, kuriomis
užtikrinamas jo nepriklausomumas ir nešališkumas;

j)

	

pasiūlo Tarybai galutinį kandidatų į vykdomojo direktoriaus ir vykdomojo
direktoriaus pavaduotojų pareigas sąrašą ir prireikus pasiūlo Tarybai
pratęsti jų kadenciją arba atleisti juos iš pareigų pagal 54 ir
55 straipsnius;

k)

	

nustato veiklos rezultatų rodiklius ir prižiūri, kaip vykdomasis
direktorius eina savo pareigas, įskaitant valdybos sprendimų įgyvendinimą;

l)

	

skiria duomenų apsaugos pareigūną, kuris vykdydamas savo pareigas veikia
nepriklausomai;

m)

	

paskiria apskaitos pareigūną, kuriam taikomi Tarnybos nuostatai ir Kitų
tarnautojų įdarbinimo sąlygos ir kuris eidamas savo pareigas veikia
nepriklausomai;

n)

	

prireikus sukuria vidaus audito struktūrą;

o)

	

užtikrina tinkamą tolesnę veiklą, susijusią su išvadomis bei
rekomendacijomis, parengtomis pagal vidaus ar išorės audito ataskaitas
ir vertinimus, taip pat parengtomis atsižvelgiant į OLAF ir EDAPP
vykdomus tyrimus;

p)

	

vadovaudamasi 7 straipsnio 11 dalimi, nustato metinei ataskaitai
taikytinus vertinimo kriterijus;

q)

	

pasikonsultavusi su EDAPP priima gaires, kuriose toliau patikslinamos
procedūros, kurių Europolas turi laikytis tvarkydamas informaciją pagal
18 straipsnį;

r)

	

priima sprendimą dėl darbinių ir administracinių susitarimų sudarymo
atitinkamai pagal 23 straipsnio 4 dalį ir 25 straipsnio 1 dalį;

s)

	

atsižvelgdama į veiklos ir finansinius reikalavimus, vykdomojo
direktoriaus siūlymu priima sprendimą dėl Europolo vidaus struktūrų,
įskaitant 4 straipsnio 1 dalies l punkte nurodytus specializuotos
kompetencijos Sąjungos centrus, sukūrimo;

t)

	

priima savo darbo tvarkos taisykles, įskaitant nuostatas dėl savo
sekretoriato užduočių ir veikimo;

u)

	

prireikus priima kitas vidaus taisykles.

2.   Jei valdyba mano, kad to reikia Europolo užduotims įvykdyti, ji
gali pasiūlyti Tarybai atkreipti Komisijos dėmesį į poreikį priimti
sprendimą dėl tinkamumo, kaip nurodyta 25 straipsnio 1 dalies a punkte,
arba rekomendaciją dėl sprendimo, kuriuo leidžiama pradėti derybas
siekiant sudaryti tarptautinį susitarimą, kaip nurodyta 25 straipsnio
1 dalies b punkte.

3.   Vadovaudamasi Tarnybos nuostatų 110 straipsniu, valdyba priima
Tarnybos nuostatų 2 straipsnio 1 dalimi ir Kitų tarnautojų įdarbinimo
sąlygų 6 straipsniu grindžiamą sprendimą, kuriuo atitinkami paskyrimų
tarnybos įgaliojimai deleguojami vykdomajam direktoriui ir kuriuo
nustatomos sąlygos, kuriomis toks galiojimų delegavimas gali būti
sustabdytas. Vykdomajam direktoriui leidžiama tuos įgaliojimus subdeleguoti.

Jeigu tai yra būtina dėl išskirtinių aplinkybių, valdyba gali priimti
sprendimą laikinai sustabdyti paskyrimų tarnybos įgaliojimų delegavimą
vykdomajam direktoriui bei bet kurių vykdomojo direktoriaus įgaliojimų
subdelegavimą ir jais naudotis pati arba deleguoti tuos įgaliojimus
vienam iš savo narių arba darbuotojui, kuris nėra vykdomasis direktorius.

12 straipsnis

Daugiametis programavimas ir metinės darbo programos

1.   Valdyba kasmet ne vėliau kaip kiekvienų metų lapkričio 30 d. priima
dokumentą, kurį sudaro Europolo daugiametis programavimas ir metinė
darbo programa, remdamasi vykdomojo direktoriaus pateiktu projektu ir
atsižvelgdama į Komisijos nuomonę ir dėl daugiamečio programavimo
pasikonsultavusi su JPKG. Valdyba tą dokumentą perduoda Tarybai,
Komisijai ir JPKG.

2.   Daugiamečiame programavime nustatomas bendras strateginis
programavimas, įskaitant tikslus, numatomus rezultatus ir veiklos
rezultatų rodiklius. Jame taip pat išdėstomas išteklių planavimas,
įskaitant daugiametį biudžetą ir personalą. Jis apima santykių su
trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis strategiją

Daugiametis programavimas vykdomas įgyvendinant metines darbo programas
ir, prireikus, atnaujinamas atsižvelgiant į išorės ir vidaus vertinimo
rezultatus. Į tų įvertinimų išvadas taip pat prireikus atsižvelgiama
kitų metų metinėje darbo programoje.

3.   Metinėje darbo programoje nustatomi išsamūs tikslai, laukiami
rezultatai ir veiklos rodikliai. Į ją taip pat įtraukiamas finansuotinų
veiksmų aprašas ir nurodomi kiekvienam veiksmui skiriami finansiniai ir
žmogiškieji ištekliai, vadovaujantis veikla grindžiamo biudžeto sudarymo
ir valdymo principais. Metinė darbo programa turi atitikti daugiametį
programavimą. Joje aiškiai nurodomos užduotys, kurios buvo pridėtos,
pakeistos arba išbrauktos, palyginti su praėjusiaisiais finansiniais metais.

4.   Jeigu priėmus metinę darbo programą Europolui pavedama nauja
užduotis, valdyba iš dalies pakeičia metinę darbo programą.

5.   Bet kokie esminiai metinės darbo programos pakeitimai priimami
laikantis tokios pačios tvarkos kaip ir ta, kuri taikoma priimant
pirminę metinę darbo programą. Valdyba gali deleguoti vykdomajam
direktoriui įgaliojimus daryti neesminius metinės darbo programos
pakeitimus.

13 straipsnis

Valdybos pirmininkas ir pirmininko pavaduotojas

1.   Valdyba pirmininką ir pirmininko pavaduotoją renka iš trijų
valstybių narių, kurios kartu parengė Tarybos 18 mėnesių programą,
grupės. Jie skiriami 18 mėnesių laikotarpiui, atitinkančiam tos Tarybos
programos laikotarpį. Tačiau, jei kuriuo nors kadencijos metu pirmininko
ar pirmininko pavaduotojo narystė valdyboje baigtųsi, tuo pačiu metu
automatiškai baigtųsi ir jų kadencija.

2.   Pirmininką ir pirmininko pavaduotoją renka valdybos nariai dviejų
trečdalių balsų dauguma.

3.   Jei pirmininkas negali eiti savo pareigų, jį automatiškai pakeičia
pirmininko pavaduotojas.

14 straipsnis

Valdybos posėdžiai

1.   Valdybos posėdžius šaukia pirmininkas.

2.   Vykdomasis direktorius dalyvauja valdybos svarstymuose.

3.   Valdyba į eilinius posėdžius renkasi bent du kartus per metus. Be
to, valdyba renkasi į posėdžius jos pirmininko iniciatyva arba Komisijos
prašymu arba ne mažiau kaip trečdalio jos narių prašymu.

4.   Valdyba gali kviesti bet kokį asmenį, kurio nuomonė gali būti
svarbi diskusijose, atitinkamais atvejais ir JPKG atstovą, dalyvauti jos
posėdyje kaip balso teisės neturintį stebėtoją.

5.   Pagal darbo tvarkos taisykles valdybos nariams ir pakaitiniams
nariams posėdžiuose gali padėti patarėjai arba ekspertai.

6.   Valdybos sekretoriato paslaugas teikia Europolas.

15 straipsnis

Valdybos balsavimo taisyklės

1.   Nedarant poveikio 11 straipsnio 1 dalies a ir b punktams,
13 straipsnio 2 daliai, 50 straipsnio 2 daliai, 54 straipsnio 8 daliai
ir 64 straipsniui, valdyba sprendimus priima savo narių balsų dauguma.

2.   Kiekvienas narys turi vieną balsą. Balso teisę turinčiam nariui
nedalyvaujant, jo balso teisė perduodama pakaitiniam nariui.

3.   Vykdomasis direktorius nebalsuoja.

4.   Valdybos darbo tvarkos taisyklėse nustatoma išsamesnė balsavimo
tvarka, visų pirma aplinkybės, kuriomis vienas narys gali veikti kito
nario vardu, ir prireikus kvorumo reikalavimai.

2 SKIRSNIS

Vykdomasis direktorius

16 straipsnis

Vykdomojo direktoriaus atsakomybė

1.   Vykdomasis direktorius vadovauja Europolui. Jis yra atskaitingas
valdybai.

2.   Nedarant poveikio Komisijos arba valdybos įgaliojimams, vykdomasis
direktorius savo pareigas vykdo nepriklausomai, nesiekia gauti ir
nesilaiko jokios vyriausybės ir jokios kitos įstaigos nurodymų.

3.   Taryba gali paprašyti vykdomojo direktoriaus pateikti jo pareigų
vykdymo ataskaitą.

4.   Vykdomasis direktorius yra Europolo teisinis atstovas.

5.   Vykdomasis direktorius atsako už Europolui šiuo reglamentu
priskirtų užduočių įgyvendinimą, visų pirma:

a)

	

kasdienį Europolo administravimą;

b)

	

pasiūlymų valdybai dėl Europolo vidaus struktūrų sukūrimo teikimą;

c)

	

valdybos priimtų sprendimų įgyvendinimą;

d)

	

daugiamečio programavimo projekto ir metinių darbo programų rengimą ir
jų pateikimą valdybai, pasikonsultavus su Komisija;

e)

	

daugiamečio programavimo ir metinių darbo programų įgyvendinimą ir
atsiskaitymą už jų įgyvendinimą valdybai;

f)

	

Tarnybos nuostatų ir kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų atitinkamų
įgyvendinimo taisyklių projekto rengimą vadovaujantis Tarnybos nuostatų
110 straipsniu;

g)

	

konsoliduotosios metinės Europolo veiklos ataskaitos projekto rengimą ir
pateikimą valdybai priimti;

h)

	

veiksmų plano rengimą vadovaujantis vidaus arba išorės audito ataskaitų
bei vertinimų išvadomis ir OLAF bei EDAPP tyrimų ataskaitomis ir
rekomendacijomis, taip pat už pažangos ataskaitų teikimą du kartus per
metus Komisijai ir reguliariai – valdybai;

i)

	

Sąjungos finansinių interesų apsaugą taikant priemones, kuriomis
siekiama užkirsti kelią sukčiavimui, korupcijai ir bet kokiai kitai
nelegaliai veiklai ir, nedarant poveikio OLAF kompetencijai tyrimų
srityje, atliekant veiksmingus patikrinimus, taip pat, jeigu nustatoma
pažeidimų, susigrąžinant netinkamai išmokėtas sumas ir prireikus imantis
veiksmingų, proporcingų ir atgrasomų administracinių ir finansinių sankcijų;

j)

	

Europolo kovos su sukčiavimu vidaus strategijos projekto rengimą ir
pateikimą valdybai priimti;

k)

	

valdybos narių interesų konfliktų prevencijos ir valdymo vidaus
taisyklių projekto rengimą ir tų taisyklių projekto pateikimą valdybai
priimti;

l)

	

Europolui taikomų finansinių taisyklių projekto rengimą;

m)

	

Europolo pajamų ir išlaidų sąmatos projekto rengimą ir jo biudžeto
įgyvendinimą;

n)

	

pagalbą valdybos pirmininkui rengiantis valdybos posėdžiams;

o)

	

reguliarų valdybos informavimą apie Sąjungos kovos su nusikalstamumu
strateginių ir operatyvinių prioritetų įgyvendinimą;

p)

	

kitų užduočių vykdymą pagal šį reglamentą.

IV SKYRIUS

INFORMACIJOS TVARKYMAS

17 straipsnis

Informacijos šaltiniai

1.   Europolas tvarko tik tą informaciją, kurią jam pateikė:

a)

	

valstybės narės pagal jų nacionalinę teisę ir 7 straipsnį;

b)

	

Sąjungos įstaigos, trečiosios šalys ir tarptautinės organizacijos pagal
V skyrių;

c)

	

privatūs subjektai ir privatūs asmenys pagal V skyrių.

2.   Europolas gali tiesiogiai išgauti informaciją, įskaitant asmens
duomenis, iš viešai prieinamų šaltinių, įskaitant internetą ir viešai
skelbiamus duomenis, ir ją tvarkyti.

3.   Tais atvejais, kai Europolas turi teisę pagal Sąjungos,
tarptautinės ar nacionalinės teisės dokumentus gauti kompiuterizuotą
prieigą prie duomenų iš Sąjungos, tarptautinio arba nacionalinio
pobūdžio informacinių sistemų, jis gali tokiomis priemonėmis išgauti ir
tvarkyti informaciją, įskaitant asmens duomenis, jei tai būtina jo
užduotims vykdyti. Europolo prieigą prie tos informacijos ir jo
naudojimąsi ja reglamentuoja tokių Sąjungos, tarptautinės ar
nacionalinės teisės dokumentų taikytinos nuostatos, jeigu jose
nustatytos taisyklės dėl prieigos ir naudojimo yra griežtesnės už šiame
reglamente nustatytas taisykles. Prieiga prie tokių informacinių sistemų
suteikiama tik tinkamai įgaliotiems Europolo darbuotojams ir tik tiek,
kiek tai būtina ir proporcinga jų užduotims vykdyti.

18 straipsnis

Informacijos tvarkymo veiklos tikslai

1.   Jei tai reikalinga 3 straipsnyje nustatytiems tikslams pasiekti,
Europolas gali tvarkyti informaciją, įskaitant asmens duomenis.

2.   Asmens duomenys gali būti tvarkomi išimtinai šiais tikslais:

a)

	

atliekant kryžminę patikrą siekiant nustatyti informacijos sąsajas arba
kitus svarbius ryšius, susijusius su:

i)

	

asmenimis, kurie yra įtariami įvykdę ar dalyvavę vykdant nusikalstamą
veiką, priklausančią Europolo kompetencijai, arba kurie yra nuteisti už
tokią veiką;

ii)

	

asmenimis, dėl kurių yra faktinių prielaidų arba pagrįstų priežasčių
manyti, kad jie įvykdys nusikalstamas veikas, priklausančias Europolo
kompetencijai;

b)

	

atliekant strateginę ar teminę analizę;

c)

	

atliekant operatyvinę analizę;

d)

	

sudarant palankesnes sąlygas valstybėms narėms, Europolui, kitoms
Sąjungos įstaigoms, trečiosioms šalims ir tarptautinėms organizacijoms
keistis informacija.

3.   Duomenų tvarkymas 2 dalies c punkte nurodytos operatyvinės analizės
tikslais atliekamas pasitelkiant operatyvinės analizės projektus,
kuriems taikomos šios konkrečios apsaugos priemonės:

a)

	

kiekvieno operatyvinės analizės projekto atveju vykdomasis direktorius
nustato konkretų tikslą, asmens duomenų kategorijas ir duomenų subjektų
kategorijas, dalyvius, saugojimo trukmę ir atitinkamų duomenų prieigos,
perdavimo bei naudojimo sąlygas ir informuoja apie tai valdybą ir EDAPP;

b)

	

asmens duomenys gali būti renkami ir tvarkomi tik nurodyto operatyvinės
analizės projekto tikslu. Jei paaiškėja, kad tie asmens duomenys gali
būti svarbūs kitam operatyvinės analizės projektui, toliau tvarkyti tuos
asmens duomenis leidžiama tik tiek, kiek toks tolesnis tvarkymas yra
būtinas ir proporcingas, o asmens duomenys atitinka a punkte išdėstytas
nuostatas, kurios taikomos tam kitam analizės projektui;

c)

	

su atitinkamo projekto duomenimis susipažinti ir juos tvarkyti gali tik
įgaliotas personalas.

4.   2 ir 3 dalyse nurodytas tvarkymas atliekamas laikantis šiame
reglamente numatytų duomenų apsaugos priemonių. Europolas tinkamai
dokumentuoja tas tvarkymo operacijas. Dokumentus, pateikę prašymą, gali
gauti duomenų apsaugos pareigūnas ir EDAPP, norėdami patikrinti tvarkymo
operacijų teisėtumą.

5.   Asmens duomenų kategorijų ir duomenų subjektų, kurių duomenys gali
būti renkami ir tvarkomi siekiant kiekvieno iš 2 dalyje nurodytų tikslų,
kategorijų sąrašas pateikiamas II priede.

6.   Europolas gali laikinai tvarkyti duomenis siekdamas nustatyti, ar
šie duomenys susiję su jo užduotimis, ir jei taip, dėl kurio iš 2 dalyje
nurodytų tikslų. Vykdomojo direktoriaus pasiūlymu valdyba,
pasikonsultavusi su EDAPP, toliau tikslina su tokių duomenų tvarkymu
susijusias sąlygas, visų pirma sąlygas, susijusias su prieiga prie
duomenų ir jų naudojimu, taip pat duomenų laikymo ir sunaikinimo
terminais, kurie negali viršyti šešių mėnesių, tinkamai atsižvelgdama į
28 straipsnyje nurodytus principus.

7.   Valdyba, pasikonsultavusi su EDAPP, atitinkamais atvejais priima
gaires, kuriomis toliau tikslinamos informacijos tvarkymo 2 dalyje
išvardytais tikslais procedūros pagal 11 straipsnio 1 dalies q punktą.

19 straipsnis

Europolo vykdomo informacijos tvarkymo tikslo ir tokio tvarkymo
apribojimų nustatymas

1.   Europolui informaciją teikianti valstybė narė, Sąjungos įstaiga,
trečioji šalis ar tarptautinė organizacija nustato tikslą arba tikslus,
kuriuo (-iais) ji bus tvarkoma, kaip nurodyta 18 straipsnyje. Joms to
nepadarius, Europolas, gavęs atitinkamo informacijos teikėjo sutikimą,
tą informaciją tvarko, kad būtų nustatytas tokios informacijos
aktualumas ir tikslas arba tikslai, kuriuo (-iais) ji bus toliau
tvarkoma. Tvarkyti informaciją kitu tikslu nei tuo, kuriuo ji buvo
pateikta, Europolas gali tik gavęs tos informacijos teikėjo sutikimą.

2.   Valstybės narės, Sąjungos įstaigos, trečiosios šalys ir
tarptautinės organizacijos informacijos pateikimo Europolui momentu gali
nustatyti bendrų ar konkrečių prieigos prie šios informacijos ar jos
naudojimo apribojimų, įskaitant apribojimus jos perdavimui, ištrynimui
ar sunaikinimui. Jei tai, kad reikia nustatyti tokius apribojimus,
paaiškėja jau pateikus informaciją, jos atitinkamai apie tai praneša
Europolui. Europolas laikosi tokių apribojimų.

3.   Tinkamai pagrįstais atvejais Europolas gali nustatyti valstybėms
narėms, Sąjungos įstaigoms, trečiosioms šalims ir tarptautinėms
organizacijoms prieigos prie informacijos, išgautos iš viešai prieinamų
šaltinių, ar jos naudojimo apribojimus.

20 straipsnis

Valstybių narių ir Europolo darbuotojų prieiga prie Europolo saugomos
informacijos

1.   Pagal savo nacionalinę teisę ir 7 straipsnio 5 dalį valstybės narės
turi prieigą prie visos 18 straipsnio 2 dalies a ir b punktuose
nurodytais tikslais pateiktos informacijos ir turi galimybę atlikti jos
paiešką. Tai nedaro poveikio valstybių narių, Sąjungos įstaigų ir
trečiųjų šalių bei tarptautinių organizacijų teisei nustatyti
apribojimus, kaip nurodyta 19 straipsnio 2 dalyje.

2.   Pagal savo nacionalinę teisę ir 7 straipsnio 5 dalį valstybės narės
turi netiesioginę prieigą prie 18 straipsnio 2 dalies c punkte
nurodytais tikslais pateiktos informacijos remiantis sistema „yra
atitiktis / nėra atitikties“. Tai nedaro poveikio informaciją teikiančių
valstybių narių, Sąjungos įstaigų ir trečiųjų šalių ar tarptautinių
organizacijų nustatytiems apribojimams, kaip nurodyta 19 straipsnio
2 dalyje.

Atitikties atveju Europolas pradeda procedūrą, pagal kurią atitikties
paieškos užklausą atitinkančia informacija gali būti dalijamasi,
vadovaujantis informacijos Europolui teikėjo sprendimu.

3.   Pagal nacionalinę teisę valstybės narės turi prieigą prie 1 ir
2 dalyse nurodytos informacijos ir ją toliau tvarko tik toliau išdėstytų
nusikaltimų prevencijos ir kovos su jais tikslu:

a)

	

nusikaltimų, priklausančių Europolo kompetencijai, atveju ir

b)

	

kitų rūšių sunkių nusikaltimų, kaip numatyta Tarybos pamatiniame
sprendime 2002/584/TVR (22) <#ntr22-L_2016135LT.01005301-E0022>, atveju.

4.   Vykdomojo direktoriaus tinkamai įgaliotas Europolo personalas turi
prieigą prie Europolo tvarkomos informacijos tiek, kiek reikia jų
pareigoms vykdyti, ir nedarant poveikio 67 straipsniui.

21 straipsnis

Eurojusto ir OLAF prieiga prie Europolo saugomos informacijos

1.   Europolas imasi visų tinkamų priemonių, kad sudarytų sąlygas
Eurojustui ir OLAF, neviršijant jų atitinkamų įgaliojimų, turėti
netiesioginę prieigą remiantis sistema „yra atitiktis / nėra atitikties“
prie 18 straipsnio 2 dalies a, b ir c punktuose nurodytais tikslais
pateiktos informacijos, nedarant poveikio tą informaciją teikiančios
valstybės narės, Sąjungos įstaigos, trečiosios šalies ar tarptautinės
organizacijos nustatytiems apribojimams pagal 19 straipsnio 2 dalį.

Atitikties atveju Europolas pradeda procedūrą, pagal kurią atitikties
paieškos užklausą atitinkančia informacija gali būti dalijamasi,
vadovaujantis informacijos Europolui teikėjo sprendimu, ir tik tiek,
kiek paieškos užklausą atitinkantys duomenys yra būtini, kad Eurojustas
ar OLAF galėtų vykdyti savo užduotis.

2.   Europolas ir Eurojustas gali sudaryti susitarimą dėl darbo tvarkos,
kuriuo būtų užtikrinta, kad laikantis abipusiškumo principo ir
neviršijant jų atitinkamų įgaliojimų būtų užtikrinta prieiga prie visos
informacijos, kuri buvo pateikta 18 straipsnio 2 dalies a punkte
nustatytu tikslu, ir galimybė atlikti tos informacijos paiešką. Tai
nedaro poveikio valstybių narių, Sąjungos įstaigų, trečiųjų šalių bei
tarptautinių organizacijų teisei nustatyti prieigos prie tokių duomenų
ir jų naudojimo apribojimus, laikantis šiame reglamente nustatytų
duomenų apsaugos garantijų.

3.   Informacijos paieška pagal 1 ir 2 dalis atliekama tik siekiant
nustatyti, ar Eurojusto arba OLAF turima informacija atitinka Europolo
tvarkomą informaciją.

4.   Atlikti informacijos paiešką pagal 1 ir 2 dalis Europolas leidžia
tik gavęs iš Eurojusto informaciją apie tai, kurie nacionaliniai nariai,
pavaduotojai, padėjėjai ir Eurojusto darbuotojai yra paskirti įgaliotais
asmenimis atlikti tokią paiešką, o iš OLAF – informaciją apie tai, kurie
OLAF darbuotojai yra paskirti įgaliotais asmenimis atlikti tokią paiešką.

5.   Jeigu Europolui tvarkant su konkrečiu tyrimu susijusią informaciją
Europolas arba valstybė narė nusprendžia, kad reikia koordinuoti
veiksmus, bendradarbiauti arba kad reikalinga parama pagal Eurojusto ar
OLAF įgaliojimus, Europolas jiems apie tai praneša ir pradeda dalijimosi
informacija procedūrą, vadovaujantis informaciją teikiančios valstybės
narės sprendimu. Tokiu atveju Eurojustas arba OLAF konsultuojasi su
Europolu.

6.   Eurojustas, įskaitant koledžą, nacionalinius narius, pavaduotojus,
padėjėjus ir Eurojusto darbuotojus, ir OLAF laikosi valstybių narių,
Sąjungos įstaigų, trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų nustatytų
bendrų ar konkrečių prieigos ar naudojimo apribojimų, kaip nurodyta
19 straipsnio 2 dalyje.

7.   Europolas, Eurojustas ir OLAF informuoja vienas kitą, jeigu, jiems
susipažinus su vieni kitų duomenimis pagal 2 dalį arba nustačius
atitiktį pagal 1 dalį, yra požymių, kad duomenys gali būti neteisingi
arba prieštaringi.

22 straipsnis

Pareiga pranešti valstybėms narėms

1.   Pagal 4 straipsnio 1 dalies b punktą Europolas nedelsdamas praneša
valstybei narei apie su ja susijusią informaciją. Jeigu prieigai prie
tokios informacijos taikomi pagal 19 straipsnio 2 dalį nustatyti
apribojimai, dėl kurių draudžiama ja dalintis, Europolas konsultuojasi
su prieigos apribojimus nustačiusiu informacijos teikėju ir prašo jo
leidimo dalintis informacija.

Tokiu atveju, negavus teikėjo aiškaus leidimo, informacijos perduoti
negalima.

2.   Europolas praneša valstybei narei apie bet kokią su ja susijusią
informaciją, nepaisydamas prieigos apribojimų, jeigu tai tikrai būtina
siekiant išvengti gresiančio pavojaus gyvybei.

Tokiu atveju Europolas tuo pačiu metu praneša informacijos teikėjui apie
tai, kad informacija buvo pasidalinta, ir pagrindžia savo atliktą
padėties analizę.

V SKYRIUS

SANTYKIAI SU PARTNERIAIS

1 SKIRSNIS

Bendrosios nuostatos

23 straipsnis

Bendrosios nuostatos

1.   Jei tai reikalinga Europolo užduotims vykdyti, jis gali užmegzti ir
palaikyti bendradarbiavimo santykius su Sąjungos įstaigomis
atsižvelgiant į tų įstaigų tikslus, su trečiųjų šalių institucijomis,
tarptautinėmis organizacijomis bei privačiais subjektais.

2.   Jei keitimasis svarbu Europolo užduotims vykdyti, laikydamasis visų
pagal 19 straipsnio 2 dalį nustatytų apribojimų ir nedarant poveikio
67 straipsniui, Europolas gali tiesiogiai keistis su šio straipsnio
1 dalyje nurodytais subjektais bet kokia informacija, išskyrus asmens
duomenis.

3.   Vykdomasis direktorius informuoja valdybą apie visus įprastus
bendradarbiavimo santykius, kuriuos Europolas ketina užmegzti ir
palaikyti, vadovaujantis 1 ir 2 dalimis, ir apie tokių užmegztų ryšių raidą.

4.   1 ir 2 dalyse nustatytais tikslais Europolas gali sudaryti
darbinius susitarimus su 1 dalyje nurodytais subjektais. Tokiais
darbiniais susitarimais neleidžiama keistis asmens duomenimis ir jais
neįpareigojama Sąjunga arba jos valstybės narės.

5.   Jei tai reikalinga ir proporcinga Europolo užduotims teisėtai
vykdyti, vadovaujantis šio skyriaus nuostatomis, Europolas gali gauti
asmens duomenis iš 1 dalyje nurodytų subjektų ir juos tvarkyti.

6.   Nedarant poveikio 30 straipsnio 5 daliai, perduoti asmens duomenis
Sąjungos įstaigoms, trečiosioms šalims ir tarptautinėms organizacijoms
Europolas gali tik tuomet, kai tai būtina užkertant kelią nusikaltimams,
patenkantiems į Europolo tikslų taikymo sritį, ir kovojant su jais, ir
kai tai atitinka šį reglamentą, taip pat jeigu duomenų gavėjas
įsipareigoja, kad duomenys bus naudojami tik tuo tikslu, kuriuo buvo
perduoti. Jeigu duomenis, kuriuos reikia perduoti, pateikė valstybė
narė, Europolas prašo tos valstybės narės sutikimo, nebent valstybė
narė, iš esmės arba nustatydama tam tikras sąlygas, yra suteikusi
išankstinį leidimą toliau perduoti informaciją. Toks sutikimas gali būti
bet kada atšauktas.

7.   Valstybėms narėms, Sąjungos įstaigoms, trečiosioms šalims ir
tarptautinėms organizacijoms draudžiama toliau perduoti Europolo turimus
asmens duomenis, nebent Europolas yra davęs aiškų išankstinį leidimą.

8.   Europolas užtikrina, kad remiantis šiuo reglamentu būtų detaliai
registruojami visi asmens duomenų perdavimo atvejai ir tokių perdavimų
pagrindai.

9.   Netvarkoma jokia informacija, kuri aiškiai buvo gauta akivaizdžiai
pažeidus žmogaus teises.

2 SKIRSNIS

Asmens duomenų perdavimas ir keitimasis jais

24 straipsnis

Asmens duomenų perdavimas Sąjungos įstaigoms

Laikydamasis bet kurių nustatytų galimų apribojimų pagal 19 straipsnio 2
arba 3 dalį ir nedarant poveikio 67 straipsniui, Europolas gali
tiesiogiai perduoti asmens duomenis Sąjungos įstaigai, jei toks
perdavimas reikalingas jo ar gaunančiosios Sąjungos įstaigos užduotims
vykdyti.

25 straipsnis

Asmens duomenų perdavimas trečiosioms šalims ir tarptautinėms organizacijoms

1.   Laikydamasis bet kurių nustatytų galimų apribojimų pagal
19 straipsnio 2 arba 3 dalį ir nedarant poveikio 67 straipsniui,
Europolas gali perduoti asmens duomenis trečiosios šalies institucijai
arba tarptautinei organizacijai, jei toks perdavimas reikalingas
Europolo užduotims vykdyti, remdamasis vienu iš šių atvejų:

a)

	

Komisijos sprendimu, priimtu pagal Direktyvos (ES) 2016/680 36
straipsnį, kurioje nustatyta, kad trečioji valstybė arba teritorija,
arba su duomenų tvarkymu susijęs sektorius toje trečiojoje valstybėje,
arba atitinkama tarptautinė organizacija užtikrina tinkamą apsaugos lygį
(sprendimas dėl tinkamumo);

b)

	

Sąjungos ir tos trečiosios šalies ar tarptautinės organizacijos
tarptautiniu susitarimu, sudarytu pagal SESV 218 straipsnį, kuriuo
nustatomos tinkamos asmenų privatumo ir pagrindinių teisių ir laisvių
apsaugos garantijos;

c)

	

bendradarbiavimo susitarimu, kuriuo leidžiama keistis asmens duomenimis,
sudarytu anksčiau nei 2017 m. gegužės 1 d. Europolo ir tos trečiosios
šalies ar tarptautinės organizacijos pagal Sprendimo 2009/371/TVR
23 straipsnį.

Europolas gali sudaryti administracinius susitarimus, pagal kuriuos būtų
įgyvendinami tokie susitarimai ar sprendimai dėl tinkamumo.

2.   Vykdomasis direktorius informuoja valdybą apie keitimąsi asmens
duomenimis remiantis sprendimais dėl tinkamumo pagal 1 dalies a punktą.

3.   Europolas savo interneto svetainėje skelbia ir nuolat atnaujina
sprendimų dėl tinkamumo, susitarimų, administracinių susitarimų ir kitų
dokumentų, susijusių su asmens duomenų perdavimu, kaip nustatyta
1 dalyje, sąrašą.

4.   Ne vėliau kaip 2021 m. birželio 14 d. Komisija įvertina 1 dalies
c punkte nurodytų bendradarbiavimo susitarimų nuostatas, visų pirma tas,
kurios susijusios su duomenų apsauga. Komisija informuoja Europos
Parlamentą ir Tarybą apie to vertinimo rezultatus ir atitinkamais
atvejais gali pateikti Tarybai rekomendaciją dėl sprendimo, kuriuo būtų
leidžiama pradėti derybas dėl tarptautinių susitarimų, nurodytų 1 dalies
b punkte, sudarymo.

5.   Nukrypstant nuo 1 dalies, vykdomasis direktorius gali,
atsižvelgdamas į kiekvieną konkretų atvejį, leisti perduoti asmens
duomenis trečiosioms šalims ar tarptautinėms organizacijoms, jeigu
perdavimas yra:

a)

	

būtinas, kad būtų apsaugoti gyvybiniai duomenų subjekto arba kito asmens
interesai;

b)

	

būtinas, kad būtų apsaugoti teisėti duomenų subjekto interesai, jeigu
tai numatyta pagal asmens duomenis perduodančios valstybės narės teisę;

c)

	

itin svarbus, kad būtų užkirstas kelias tiesioginei ir didelei grėsmei
valstybės narės arba trečiosios šalies visuomenės saugumui;

d)

	

būtinas konkrečiais atvejais, siekiant vykdyti nusikalstamų veikų
prevenciją, tyrimą, nustatymą ar traukimą baudžiamojon atsakomybėn už
jas arba užtikrinti baudžiamųjų sankcijų vykdymą; arba

e)

	

būtinas konkrečiais atvejais, kad būtų nustatyti, vykdomi ar ginami
teisiniai reikalavimai, susiję su konkrečios nusikalstamos veikos
prevencija, tyrimu, nustatymu ar traukimu baudžiamojon atsakomybėn už ją
arba konkrečios baudžiamosios sankcijos vykdymu.

Asmens duomenys neperduodami, jeigu vykdomasis direktorius nustato, kad
atitinkamo duomenų subjekto pagrindinės teisės ir laisvės yra viršesnės
už d ir e punktuose nurodytą viešąjį interesą, dėl kurio duomenis reikia
perduoti.

Šioje dalyje numatytos nukrypti leidžiančios nuostatos gali būti
netaikomos sisteminiams, itin dideliems ar struktūriniams perdavimams.

6.   Nukrypstant nuo 1 dalies, valdyba, gavusi EDAPP sutikimą, gali
suteikti leidimą dėl duomenų rinkinių perdavimo 5 dalies a–e punktuose
nurodytais atvejais, kurio galiojimo laikotarpis negali būti ilgesnis
kaip vieni metai ir kuris gali būti pratęsiamas, atsižvelgdama į tai, ar
esama atitinkamų asmenų privatumo ir pagrindinių teisių ir laisvių
apsaugos garantijų. Toks leidimas turi būti tinkamai pagrįstas ir
patvirtintas dokumentais.

7.   Vykdomasis direktorius kuo greičiau informuoja valdybą ir EDAPP
apie atvejus, kuriais buvo taikyta 5 dalis.

8.   Europolas detaliai registruoja visus pagal šį straipsnį atliekamo
duomenų perdavimo atvejus.

26 straipsnis

Keitimasis asmens duomenimis su privačiais subjektais

1.   Jeigu tai reikalinga Europolo užduotims vykdyti, jis gali tvarkyti
iš privačių subjektų gautus asmens duomenis su sąlyga, kad jie gauti per:

a)

	

nacionalinį padalinį pagal nacionalinę teisę;

b)

	

trečiosios šalies arba tarptautinės organizacijos, su kuria Europolas
anksčiau nei 2017 m. gegužės 1 d. yra sudaręs bendradarbiavimo
susitarimą, kuriuo leidžiama keistis asmens duomenimis pagal Sprendimo
2009/371/TVR 23 straipsnį, kontaktinį punktą arba

c)

	

trečiosios šalies ar tarptautinės organizacijos, kuriai taikomas šio
reglamento 25 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytas sprendimas dėl
tinkamumo arba su kuria Sąjunga yra sudariusi tarptautinį susitarimą
pagal SESV 218 straipsnį, instituciją.

2.   Tais atvejais, kai Europolas asmens duomenis vis dėlto gauna
tiesiogiai iš privačių subjektų ir kai neįmanoma nustatyti atitinkamo
nacionalinio padalinio, kontaktinio punkto ar institucijos, kaip
nurodyta 1 dalyje, Europolas tuos asmens duomenis gali tvarkyti tik
tokio nustatymo tikslu. Tada asmens duomenys nedelsiant persiunčiami
atitinkamam nacionaliniam padaliniui, kontaktiniam punktui ar
institucijai ir ištrinami, nebent atitinkamas nacionalinis padalinys,
kontaktinis punktas ar institucija vėl pateikia tuos asmens duomenis
pagal 19 straipsnio 1 dalį per keturis mėnesius nuo perdavimo. Europolas
techninėmis priemonėmis užtikrina, kad tuo laikotarpiu tie duomenys
nebūtų prieinami tvarkymui jokiu kitu tikslu.

3.   Po asmens duomenų perdavimo pagal šio straipsnio 5 dalies c punktą
ryšium su tuo Europolas gali asmens duomenis gauti tiesiai iš privataus
subjekto, kai tas privatus subjektas teigia, kad tuos duomenis teisėtai
leidžiama perduoti pagal taikomus teisės aktus, tam, kad būtų tvarkomi
tokie duomenis vykdant 4 straipsnio 1 dalies m punkte nurodytą užduotį.

4.   Jei Europolas asmens duomenis gauna iš privataus subjekto, esančio
trečiojoje šalyje, su kuria nėra susitarimo, sudaryto remiantis
Sprendimo 2009/371/TVR 23 straipsniu ar SESV 218 straipsniu, arba kuriai
netaikomas sprendimas dėl tinkamumo, kaip nurodyta šio reglamento
25 straipsnio 1 dalies a punkte, Europolas tuos duomenis gali persiųsti
tik valstybei narei arba atitinkamai trečiajai šaliai, su kuria toks
susitarimas yra sudarytas.

5.   Europolas negali perduoti asmens duomenų privatiems subjektams,
išskyrus kai atsižvelgiama į kiekvieną konkretų atvejį ir kai tai tikrai
būtina ir laikantis bet kokių galimų apribojimų, numatytų pagal 19
straipsnio 2 ir 3 dalis bei nedarant poveikio 67 straipsniui, kai:

a)

	

perdavimas neabejotinai atliekamas duomenų subjekto interesais, kai
duomenų subjektas arba pareiškė sutikimą, arba yra aplinkybės, kurios
leidžia daryti aiškią prielaidą apie sutikimą; arba

b)

	

perduoti absoliučiai būtina, kad būtų užkirstas kelias realiai
gresiančiam nusikaltimui, įskaitant terorizmą, kuris patenka į Europolo
kompetenciją; arba

c)

	

perduoti asmens duomenis, kurie yra viešai prieinami, tikrai būtina
siekiant vykdyti 4 straipsnio 1 dalies m punkte nurodytą užduotį ir yra
įvykdytos šios sąlygos:

i)

	

perdavimas susijęs su atskirais konkrečiais atvejais ir

ii)

	

jokios atitinkamų duomenų subjektų pagrindinės teisės ir laisvės nėra
viršesnės už viešąjį interesą, dėl kurio konkrečiu atveju būtina
perduoti duomenis.

6.   Kalbant apie šio straipsnio 5 dalies a ir b punktus, jei
atitinkamas privatus subjektas nėra įsisteigęs Sąjungoje arba šalyje, su
kuria Europolas yra sudaręs bendradarbiavimo susitarimą, pagal kurį
galima keistis asmens duomenimis, arba su kuria Sąjunga yra sudariusi
tarptautinį susitarimą pagal SESV 218 straipsnį, arba kuriai taikomas
sprendimas dėl tinkamumo, kaip nurodyta šio reglamento 25 straipsnio
1 dalies a punkte, perduoti duomenis leidžiama tik tokiu atveju, jei
perduoti duomenis:

a)

	

būtina, kad būtų apsaugoti gyvybiniai duomenų subjekto arba kito asmens
interesai; arba

b)

	

būtina, kad būtų apsaugoti teisėti duomenų subjekto interesai; arba

c)

	

itin svarbu, kad būtų užkirstas kelias tiesioginei ir didelei grėsmei
valstybės narės arba trečiosios šalies visuomenės saugumui; arba

d)

	

būtina konkrečiais atvejais, siekiant vykdyti nusikalstamų veikų, kurios
patenka į Europolo kompetenciją, prevenciją, tyrimą, nustatymą ar
traukimą baudžiamojon atsakomybėn už jas; arba

e)

	

būtina konkrečiais atvejais, kad būtų nustatyti, vykdomi ar ginami
teisiniai reikalavimai, susiję su konkrečios nusikalstamos veikos, kuri
patenka į Europolo kompetenciją, prevencija, tyrimu, nustatymu ar
traukimu baudžiamojon atsakomybėn už ją.

7.   Europolas užtikrina, kad detali informacija apie visus asmens
duomenų perdavimo atvejus ir jų motyvai būtų užregistruoti pagal šį
reglamentą ir pagal 40 straipsnį pateikti EDAPP, jam paprašius.

8.   Jeigu gauti arba perduotini asmens duomenys turi poveikio valstybės
narės interesams, Europolas nedelsdamas praneša apie tai atitinkamos
valstybės narės nacionaliniam padaliniui.

9.   Į privačius subjektus siekdamas išgauti asmens duomenų Europolas
nesikreipia.

10.   Ne vėliau kaip 2019 m. gegužės 1 d. Komisija įvertina tiesioginio
keitimosi asmens duomenimis su privačiais subjektais praktiką.

27 straipsnis

Iš privačių asmenų gauta informacija

1.   Jei tai reikalinga Europolo užduotims vykdyti, jis gali gauti ir
tvarkyti privačių asmenų pateiktą informaciją. Privačių asmenų pateiktus
asmens duomenis Europolas gali tvarkyti tik su sąlyga, kad jie gauti per:

a)

	

nacionalinį padalinį pagal nacionalinę teisę;

b)

	

trečiosios šalies arba tarptautinės organizacijos, su kuria Europolas
anksčiau nei 2017 m. gegužės 1 d. pagal Sprendimo 2009/371/TVR
23 straipsnį yra sudaręs bendradarbiavimo susitarimą, kuriuo leidžiama
keistis asmens duomenimis, kontaktinį punktą arba

c)

	

trečiosios šalies ar tarptautinės organizacijos, kuriai taikomas
25 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytas sprendimas dėl tinkamumo arba
su kuria Sąjunga yra sudariusi tarptautinį susitarimą pagal SESV
218 straipsnį, instituciją.

2.   Jei Europolas informaciją, įskaitant asmens duomenis, gauna iš
privataus asmens, gyvenančio trečiojoje šalyje, su kuria nėra
tarptautinio susitarimo, sudaryto remiantis Sprendimo 2009/371/TVR
23 straipsniu ar SESV 218 straipsniu, arba kuriai netaikomas sprendimas
dėl tinkamumo, kaip nurodyta šio reglamento 25 straipsnio 1 dalies
a punkte, Europolas tą informaciją gali persiųsti tik valstybei narei
arba atitinkamai trečiajai šaliai, su kuria toks tarptautinis
susitarimas yra sudarytas.

3.   Jeigu gauti asmens duomenys turi poveikį valstybės narės
interesams, Europolas nedelsdamas praneša apie tai atitinkamos valstybės
narės nacionaliniam padaliniui.

4.   Į privačius asmenis siekdamas išgauti informacijos Europolas
nesikreipia.

5.   Nedarant poveikio 36 ir 37 straipsniams, Europolas negali perduoti
asmens duomenų privatiems asmenims.

VI SKYRIUS

DUOMENŲ APSAUGOS PRIEMONĖS

28 straipsnis

Bendrieji duomenų apsaugos principai

1.   Asmens duomenys turi būti:

a)

	

tvarkomi sąžiningai ir teisėtai;

b)

	

renkami nustatytais, aiškiais ir teisėtais tikslais ir netvarkomi toliau
su šiais tikslais nesuderinamu būdu. Tolesnis asmens duomenų tvarkymas
istoriniais, statistiniais ar mokslinių tyrimų tikslais nėra laikomas
nesuderinamu su šiais tikslais, jeigu Europolas nustato tinkamas
apsaugos priemones, visų pirma siekiant užtikrinti, kad duomenys nebūtų
tvarkomi jokiais kitais tikslais;

c)

	

adekvatūs, tinkami ir tik tokie, kurių reikia siekiant tikslų, dėl kurių
jie tvarkomi;

d)

	

tikslūs ir nuolat atnaujinami; turi būti imamasi visų pagrįstų priemonių
siekiant užtikrinti, kad asmens duomenys, kurie nėra tikslūs
atsižvelgiant į jų tvarkymo tikslus, būtų nedelsiant ištrinami arba
ištaisomi;

e)

	

saugomi tokiu būdu, kad būtų galima nustatyti duomenų subjektų tapatybę,
ne ilgiau nei reikia pasiekti tikslus, kuriais asmens duomenys yra
tvarkomi; ir

f)

	

tvarkomi taip, kad būtų užtikrintas tinkamas asmens duomenų saugumas.

2.   Europolas viešai paskelbia dokumentą, kuriame suprantamai
išdėstytos nuostatos, susijusios su asmens duomenų tvarkymu ir būdais,
kuriais duomenų subjektai gali naudotis savo teisėmis.

29 straipsnis

Informacijos šaltinio patikimumo ir informacijos tikslumo vertinimas

1.   Informaciją teikianti valstybė narė kiek įmanoma įvertina valstybės
narės informacijos šaltinio patikimumą, naudodamasi tokiais šaltinių
įvertinimo kodais:

 

	

A: neabejojama šaltinio autentiškumu, patikimumu ir kompetencija, arba
informacija gauta iš šaltinio, kuris visais atvejais buvo patikimas;

 

	

B: informacija gauta iš šaltinio, kuris dažniausiai buvo patikimas;

 

	

C: informacija gauta iš šaltinio, kuris dažniausiai buvo nepatikimas;

 

	

X: šaltinio patikimumo įvertinti neįmanoma.

2.   Informaciją teikianti valstybė narė kiek įmanoma įvertina valstybės
narės informacijos tikslumą naudodamasi tokiais informacijos įvertinimo
kodais:

 

	

1: informacija, dėl kurios tikslumo abejonių nėra;

 

	

2: informacija šaltiniui žinoma asmeniškai, tačiau ją perduodančiam
pareigūnui asmeniškai nežinoma;

 

	

3: informacija, šaltiniui asmeniškai nežinoma, tačiau patvirtinta kitos
jau užregistruotos informacijos;

 

	

4: šaltiniui asmeniškai nežinoma informacija ir negali būti patvirtinta.

3.   Jeigu remdamasis savo jau turima informacija Europolas nusprendžia,
kad įvertinimą, numatytą 1 arba 2 dalyje, reikia patikslinti, jis
praneša apie tai atitinkamai valstybei narei ir siekia susitarti dėl
įvertinimo pakeitimo. Kol toks susitarimas nepasiektas, Europolas
įvertinimo nekeičia.

4.   Gavęs iš valstybės narės neįvertintą informaciją pagal 1 arba 2
dalį, Europolas stengiasi įvertinti šaltinio patikimumą arba
informacijos tikslumą remdamasis savo jau turima informacija. Konkretūs
duomenys ir informacija vertinami susitarus su juos pateikusia valstybe
nare. Valstybė narė taip pat gali iš esmės susitarti su Europolu dėl tam
tikrų duomenų tipų ir tam tikrų šaltinių vertinimo. Jei konkrečiu atveju
nesusitariama arba nėra susitarimo iš esmės, Europolas įvertina
informaciją ar duomenis ir priskiria tokiai informacijai ar duomenims
atitinkamai 1 ir 2 dalyse nurodytus įvertinimo kodus „X“ ir „4“.

5.   Šis straipsnis mutatis mutandis taikomas, jeigu Europolas gauna
duomenų ar informacijos iš Sąjungos įstaigos, trečiosios šalies,
tarptautinės organizacijos ar privataus subjekto.

6.   Iš viešai prieinamų šaltinių gautą informaciją Europolas įvertina
naudodamasis 1 ir 2 dalyse pateiktais įvertinimo kodais.

7.   Jei informacija yra analizės, Europolo atliktos jam vykdant savo
užduotis, rezultatas, Europolas įvertina tokią informaciją pagal šį
straipsnį ir susitaręs su atliekant analizę dalyvaujančiomis valstybėmis
narėmis.

30 straipsnis

Specialių kategorijų asmens duomenų ir įvairių kategorijų duomenų
subjektų duomenų tvarkymas

1.   Nusikalstamų veikų aukų, liudytojų ar kitų asmenų, galinčių
pateikti informacijos apie nusikalstamas veikas, taip pat asmenų iki 18
metų asmens duomenis tvarkyti leidžiama, jeigu tai tikrai būtina ir
proporcinga užkertant kelią nusikaltimams, kurie patenka į Europolo
tikslų sritį,. ir jų prevencijai.

2.   Draudžiama automatiniu ar kitais būdais tvarkyti asmens duomenis,
atskleidžiančius rasinę ar etninę kilmę, politinius, religinius ar
filosofinius įsitikinimus arba narystę profesinėse sąjungose, taip pat
tvarkyti genetinius duomenis arba duomenis apie asmens sveikatą ar
lytinį gyvenimą, nebent kai tai tikrai būtina ir proporcinga užkertant
kelią nusikaltimams, kurie patenka į Europolo tikslų sritį, ir jų
prevencijai, ir jei tokie duomenys papildo kitus Europolo tvarkytus
asmens duomenis. Draudžiama pasirinkti konkrečią asmenų grupę remiantis
tik tokiais asmens duomenimis.

3.   Tiesioginę prieigą prie asmens duomenų, kaip nurodyta 1 ir
2 dalyse, turi tik Europolas. Vykdomasis direktorius tinkamai suteikia
ribotam skaičiui Europolo pareigūnų tokios prieigos teisę, jei tai
būtina jų užduotims vykdyti.

4.   Kompetentingos institucijos negali priimti sprendimų, kuriais
duomenų subjektui sukeliamos neigiamos teisinės pasekmės, remdamosi vien
automatiškai tvarkomais duomenimis, kaip nurodyta 2 dalyje, nebent
priimti tokį sprendimą aiškiai leidžiama pagal nacionalinės ar Sąjungos
teisės aktus.

5.   Asmens duomenys, kaip nurodyta 1 ir 2 dalyse, nėra perduodami
valstybėms narėms, Sąjungos įstaigoms, trečiosioms šalims ar
tarptautinėms organizacijoms, nebent toks perdavimas tikrai būtinas ir
proporcingas konkrečiais, su nusikaltimu, kovą su kuriuo apima Europolo
tikslai, susijusiais atvejais ir vadovaujantis V skyriumi.

6.   Kiekvienais metais Europolas teikia EDAPP visų asmens duomenų, kaip
nurodyta 2 dalyje, kuriuos jis tvarkė, statistinę apžvalgą.

31 straipsnis

Asmens duomenų saugojimo ir ištrynimo terminai

1.   Savo tvarkomus asmens duomenis Europolas saugo ne ilgiau nei būtina
ir proporcinga tikslams, kuriais jie tvarkomi, pasiekti.

2.   Bet kuriuo atveju, ne vėliau kaip po trejų metų nuo pirminio asmens
duomenų tvarkymo pradžios, Europolas peržiūri, ar reikia juos toliau
saugoti. Jeigu duomenis reikia toliau saugoti, nes tai vis dar būtina
Europolo užduočių vykdymui, jis gali nuspręsti toliau saugoti asmens
duomenis iki kitos peržiūros, kuri atliekama dar po trejų metų. Tolesnio
saugojimo priežastys turi būti pagrįstos ir užregistruotos. Jei
sprendimas dėl tolesnio duomenų saugojimo nepriimamas, po trejų metų tie
duomenys automatiškai ištrinami.

3.   Jeigu asmens duomenys, kaip nurodyta 30 straipsnio 1 ir 2 dalyse,
saugomi ilgiau kaip penkerius metus, apie tai atitinkamai pranešama EDAPP.

4.   Jeigu duomenų perdavimo momentu valstybė narė, Sąjungos įstaiga,
trečioji šalis ar tarptautinė organizacija nurodė kokius nors
apribojimus, susijusius su ankstesniu asmens duomenų ištrynimu ar
sunaikinimu pagal 19 straipsnio 2 dalį, Europolas ištrina asmens
duomenis, laikydamasis tų apribojimų. Jeigu, remiantis išsamesne nei
duomenų teikėjo turima informacija, tolesnis duomenų saugojimas laikomas
reikalingu Europolo užduočių vykdymui, Europolas prašo duomenų teikėjo
leidimo toliau saugoti duomenis ir pagrindžia tokį prašymą.

5.   Jeigu valstybė narė, Sąjungos įstaiga, trečioji šalis arba
tarptautinė organizacija ištrina Europolui pateiktus asmens duomenis iš
savo duomenų rinkmenų, ji atitinkamai praneša apie tai Europolui.
Europolas ištrina tuos duomenis, nebent, remiantis išsamesne nei duomenų
teikėjo turima informacija, nusprendžiama, kad tolesnis šių duomenų
saugojimas reikalingas Europolui jo užduotims vykdyti. Europolas praneša
duomenų teikėjui apie tolesnį tokių duomenų saugojimą ir pagrindžia tokį
tolesnį saugojimą.

6.   Asmens duomenys neištrinami, jeigu:

a)

	

tai pažeistų duomenų subjekto, kuriam reikalinga apsauga, interesus.
Tokiais atvejais duomenys naudojami tik gavus duomenų subjekto aiškų
rašytinį sutikimą;

b)

	

duomenų subjektas ginčija duomenų tikslumą – tiek laiko, kad valstybės
narės ar atitinkamai Europolas galėtų patikrinti duomenų tikslumą;

c)

	

juos reikia išsaugoti, nes jie bus naudojami kaip įrodymas arba
teisiniams reikalavimams nustatyti, pareikšti ar apginti arba

d)

	

duomenų subjektas nesutinka, kad jie būtų ištrinti, ir prašo naudoti
juos taikant apribojimus.

32 straipsnis

Tvarkymo saugumas

1.   Europolas įgyvendina tinkamas technines ir organizacines priemones
asmens duomenų apsaugai nuo atsitiktinio ar neteisėto sunaikinimo,
atsitiktinio praradimo arba neteisėto atskleidimo, pakeitimo ir prieigos
arba bet kokios kitos formos neteisėto tvarkymo.

2.   Automatinio duomenų tvarkymo srityje Europolas ir kiekviena
valstybė narė įgyvendina priemones, kurių tikslas:

a)

	

nesuteikti leidimo neturintiems asmenims prieigos prie duomenų tvarkymo
įrangos, naudojamos asmens duomenims tvarkyti (prieigos prie įrangos
kontrolė);

b)

	

užkirsti kelią neteisėtam duomenų laikmenų skaitymui, kopijavimui,
keitimui ar pašalinimui (duomenų laikmenų kontrolė);

c)

	

užkirsti kelią neteisėtam duomenų įvedimui ir neteisėtam saugomų asmens
duomenų tikrinimui, keitimui ar panaikinimui (saugojimo kontrolė);

d)

	

neleisti neįgaliotiems asmenims, kurie naudoja duomenų perdavimo įrangą,
naudotis automatizuotomis duomenų tvarkymo sistemomis (naudotojo kontrolė);

e)

	

užtikrinti, kad asmenys, turintys leidimą naudotis automatizuota duomenų
tvarkymo sistema, turėtų prieigą tik prie tų duomenų, su kuriais
susipažinti jiems suteiktas leidimas (prieigos prie duomenų kontrolė);

f)

	

užtikrinti, kad būtų įmanoma patikrinti ir nustatyti, kurioms
institucijoms asmens duomenys gali būti perduodami arba buvo perduoti
naudojant duomenų perdavimo įrangą (perdavimo kontrolė);

g)

	

užtikrinti, kad būtų įmanoma patikrinti ir nustatyti, kurie asmens
duomenys buvo įvesti į automatizuotas duomenų tvarkymo sistemas, ir
nustatyti, kada ir kas tuos duomenis įvedė (įvedimo kontrolė);

h)

	

užtikrinti, kad būtų galima patikrinti ir nustatyti, kurie darbuotojai
ir kada susipažino su kuriais duomenimis (susipažinimo su duomenimis
registras);

i)

	

užkirsti kelią neteisėtam asmens duomenų skaitymui, kopijavimui,
keitimui arba panaikinimui asmens duomenų perdavimo metu arba duomenų
laikmenos gabenimo metu (siuntimo kontrolė);

j)

	

užtikrinti, kad atsiradus trukdžiams būtų galima nedelsiant atkurti
įdiegtų sistemų veikimą (atkūrimas); ir

k)

	

užtikrinti, kad sistemos funkcijos nepriekaištingai veiktų, kad apie
pastebėtas funkcijų veikimo klaidas būtų nedelsiant pranešama
(patikimumas) ir kad saugomi duomenys negalėtų būti sugadinami dėl
sistemos klaidų (vientisumas).

3.   Europolas ir valstybės narės nustato mechanizmus, kuriais
užtikrinama, kad saugumo poreikiai būtų tenkinami visoje informacinėje
sistemoje.

33 straipsnis

Pritaikytoji duomenų apsauga

Europolas įgyvendina tinkamas technines ir organizacines priemones ir
procedūras taip, kad duomenų tvarkymas atitiktų šį reglamentą ir
užtikrintų atitinkamų duomenų subjektų teisių apsaugą.

34 straipsnis

Pranešimas apie asmens duomenų saugumo pažeidimą atitinkamai institucijai

1.   Asmens duomenų saugumo pažeidimo atveju Europolas nepagrįstai
nedelsdamas praneša EDAPP ir atitinkamų valstybių narių kompetentingoms
institucijoms apie tą pažeidimą, vadovaudamasis 7 straipsnio 5 dalyje
nustatytomis sąlygomis, ir atitinkamam duomenų teikėjui.

2.   1 dalyje nurodytame pranešime yra bent:

a)

	

aprašytas asmens duomenų saugumo pažeidimo pobūdis, įskaitant, jeigu
įmanoma ir tinkama, atitinkamų duomenų subjektų kategorijas ir skaičių,
taip pat atitinkamų duomenų įrašų kategorijas ir skaičių;

b)

	

aprašytos tikėtinos asmens duomenų saugumo pažeidimo pasekmės;

c)

	

aprašytos priemonės, kurias siūlo arba kurių ėmėsi Europolas, kad būtų
pašalintas asmens duomenų saugumo pažeidimas; ir

d)

	

kai tinkama, pateikiamos rekomenduojamos priemonės, skirtos galimam
neigiamam asmens duomenų saugumo pažeidimo poveikiui sušvelninti.

3.   Europolas dokumentuoja visus asmens duomenų saugumo pažeidimus,
įskaitant pažeidimo aplinkybes, jo poveikį ir taisomuosius veiksmus,
kurių imtasi, taip sudarydamas galimybę EDAPP patikrinti, ar laikomasi
šio straipsnio.

35 straipsnis

Pranešimas duomenų subjektui apie asmens duomenų saugumo pažeidimą

1.   Laikantis šio straipsnio 4 dalies, jeigu asmens duomenų saugumo
pažeidimas, kaip nurodyta 34 straipsnyje, gali labai neigiamai paveikti
duomenų subjekto teises ir laisves, Europolas nepagrįstai nedelsdamas
praneša duomenų subjektui apie asmens duomenų saugumo pažeidimą.

2.   1 dalyje nurodytame pranešime duomenų subjektui apibūdinamas, kai
įmanoma, asmens duomenų saugumo pažeidimo pobūdis, pateikiamos
rekomenduojamos priemonės, skirtos galimam neigiamam asmens duomenų
saugumo pažeidimo poveikiui sušvelninti, ir pateikiama duomenų apsaugos
pareigūno tapatybė ir kontaktiniai duomenys.

3.   Jeigu Europolas neturi atitinkamo duomenų subjekto kontaktinių
duomenų, jis prašo duomenų teikėjo pranešti atitinkamam duomenų
subjektui apie asmens duomenų saugumo pažeidimą ir informuoti Europolą
apie priimtą sprendimą. Duomenis teikiančios valstybės narės apie
pažeidimą atitinkamam duomenų subjektui praneša laikydamosi savo
nacionalinės teisės procedūrų.

4.   Duomenų subjektui apie asmens duomenų saugumo pažeidimą pranešti
nėra būtina, jeigu:

a)

	

Europolas taikė susijusiems asmens duomenims, kurie susiję su tuo
pažeidimu, tinkamas technologines apsaugos priemones, kurios padaro, kad
duomenys būtų nesuprantami niekam, kas neturi leidimo su jais susipažinti;

b)

	

Europolas ėmėsi tolesnių priemonių, kuriomis užtikrinama, kad duomenų
subjektų teisėms ir laisvėms nebebūtų galima padaryti didelio neigiamo
poveikio; arba

c)

	

tokia komunikacija pareikalautų neproporcingai daug pastangų, visų pirma
dėl susijusių atvejų skaičiaus. Tokiu atveju vietoj to apie tai
paskelbiama viešai arba taikoma panaši priemonė, kuria atitinkami
duomenų subjektai būtų informuojami taip pat efektyviai.

5.   Pranešimas duomenų subjektui gali būti atidėtas, apribotas arba
nepateiktas, jeigu tinkamai atsižvelgiant į atitinkamo asmens teisėtus
interesus tai sudaro būtiną priemonę, skirtą:

a)

	

netrukdyti atlikti oficialius arba teisinius nagrinėjimus, tyrimus ar
procedūras;

b)

	

nepakenkti nusikalstamų veikų prevencijai, nustatymui, tyrimui ir
traukimui baudžiamojon atsakomybėn už jas arba vykdyti baudžiamąsias
sankcijas;

c)

	

užtikrinti visuomenės saugumą ir nacionalinį saugumą;

d)

	

apsaugoti trečiųjų asmenų teises ir laisves.

36 straipsnis

Duomenų subjekto teisė susipažinti su duomenimis

1.   Bet kuris duomenų subjektas turi teisę pagrįstais laiko tarpais
gauti informacijos apie tai, ar Europolas tvarko su juo susijusius
asmens duomenis.

2.   Nedarant poveikio 5 straipsniui, Europolas duomenų subjektui
pateikia tokią informaciją:

a)

	

patvirtinimą, ar su juo susiję asmens duomenys tvarkomi ar ne;

b)

	

bent jau informaciją apie tvarkymo operacijos tikslus, atitinkamų
duomenų kategorijas ir gavėjus arba gavėjų kategorijas, kuriems šie
duomenys atskleidžiami;

c)

	

suprantamai išdėstytą informaciją apie tvarkomus duomenis ir visą turimą
informaciją apie jų šaltinius;

d)

	

informaciją apie teisinį pagrindą, kuriuo remiantis duomenys yra tvarkomi;

e)

	

numatomą asmens duomenų saugojimo laikotarpį;

f)

	

informaciją apie teisę Europolo prašyti, kad su duomenų subjektu susiję
asmens duomenys būtų ištaisyti, ištrinti arba kad būtų apribotas jų
tvarkymas.

3.   Bet kuris duomenų subjektas, norėdamas pasinaudoti prieigos prie su
juo susijusių asmens duomenų teise, gali nepatirdamas pernelyg didelių
išlaidų pateikti prašymą jo pasirinktos valstybės narės tuo tikslu
paskirtai institucijai. Ta institucija nedelsdama ir bet kuriuo atveju
ne vėliau kaip per vieną mėnesį nuo prašymo gavimo perduoda šį prašymą
Europolui.

4.   Europolas patvirtina prašymo gavimą pagal 3 dalį. Europolas į jį
atsako nepagrįstai nedelsdamas ir bet kuriuo atveju per tris mėnesius
nuo tada, kai Europolas gauna nacionalinės institucijos prašymą.

5.   Dėl sprendimo, kuris turi būti priimtas, Europolas konsultuojasi su
valstybių narių kompetentingomis institucijomis, vadovaudamasis
7 straipsnio 5 dalyje nustatytomis sąlygomis, ir atitinkamu duomenų
teikėju. Sprendimas dėl prieigos prie asmens duomenų gali būti priimamas
tik Europolui glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir
duomenų teikėju, kuriam duomenų subjekto prieiga prie tokių duomenų
turėtų tiesioginį poveikį. Jeigu valstybė narė arba duomenų teikėjas
prieštarauja siūlomam Europolo atsakymui, jis praneša Europolui tokio
prieštaravimo priežastis, kaip numatyta šio straipsnio 6 dalyje.
Europolas kuo labiau atsižvelgia į visus tokius prieštaravimus. Tada
Europolas praneša apie savo sprendimą atitinkamoms kompetentingoms
institucijoms, vadovaudamasis 7 straipsnio 5 dalyje nustatytomis
sąlygomis, ir duomenų teikėjui.

6.   Informacija, atsakant į pagal 1 dalį pateiktą prašymą, gali būti
nesuteikiama arba suteikiama su apribojimais, jeigu toks atsisakymas
arba apribojimas yra būtina priemonė siekiant:

a)

	

sudaryti sąlygas Europolui tinkamai vykdyti jo užduotis;

b)

	

užtikrinti saugumą ir viešąją tvarką arba užkirsti kelią nusikaltimui;

c)

	

užtikrinti, kad nebus sukeltas pavojus nacionaliniam tyrimui; arba

d)

	

apsaugoti trečiųjų asmenų teises ir laisves.

Vertinant galimybę taikyti išimtį, atsižvelgiama į duomenų subjekto
pagrindines teises ir interesus.

7.   Europolas raštu informuoja duomenų subjektą, kad prieiga
nesuteikiama arba suteikiama su apribojimais, nurodo tokio sprendimo
priežastis ir jo teisę pateikti skundą EDAPP. Jeigu tokios informacijos
pateikimas pažeistų 6 dalį, Europolas praneša atitinkamam duomenų
subjektui tik apie tai, kad jis atliko patikrinimą, nepateikdamas jokios
informacijos, iš kurios duomenų subjektas galėtų spręsti apie tai, ar
Europolas tvarko su juo susijusius asmens duomenis ar ne.

37 straipsnis

Teisė taisyti, trinti ir apriboti duomenis

1.   Bet kuris duomenų subjektas, pagal 36 straipsnį turėdamas prieigą
prie savo asmens duomenų, kuriuos tvarko Europolas, turi teisę prašyti
Europolo per savo pasirinktos valstybės narės tuo tikslu paskirtą
instituciją ištaisyti Europolo turimus su juo susijusius asmens
duomenis, jei jie neteisingi, arba juos papildyti ar atnaujinti. Ta
institucija nedelsdama ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per vieną
mėnesį nuo prašymo gavimo perduoda jį Europolui.

2.   Bet kuris duomenų subjektas, pagal 36 straipsnį turėdamas prieigą
prie savo asmens duomenų, kuriuos tvarko Europolas, turi teisę prašyti
Europolo per savo pasirinktos valstybės narės tuo tikslu paskirtą
instituciją ištrinti Europolo turimus su juo susijusius asmens duomenis,
jei jie nebereikalingi siekiant tikslų, kuriais jie buvo surinkti arba
yra toliau tvarkomi. Ta institucija nedelsdama ir bet kuriuo atveju ne
vėliau kaip per vieną mėnesį nuo prašymo gavimo perduoda jį Europolui.

3.   Europolas vietoje to, kad ištrintų, apriboja asmens duomenis, kaip
nurodyta 2 dalyje, jei yra pagrįstų priežasčių manyti, kad ištrynimas
galėtų pakenkti teisėtiems duomenų subjekto interesams. Apriboti
duomenys tvarkomi tik tuo tikslu, dėl kurio jie nebuvo ištrinti.

4.   Jeigu Europolo turimi asmens duomenys, kaip nurodyta 1, 2 ir 3
dalyse, jam buvo pateikti trečiųjų šalių, tarptautinių organizacijų ar
Sąjungos įstaigų, tiesiogiai pateikti privačių subjektų arba Europolo
išgauti iš viešai prieinamų šaltinių, arba gauti pačiam Europolui
atlikus analizę, tokius duomenis Europolas ištaiso, ištrina arba
apriboja ir atitinkamais atvejais informuoja duomenų teikėjus.

5.   Jeigu Europolo turimus asmens duomenis, kaip nurodyta 1, 2 ir 3
dalyse, Europolui pateikė valstybės narės, tokius duomenis ištaiso,
ištrina arba apriboja atitinkamos valstybės narės, bendradarbiaudamos su
Europolu pagal savo atitinkamą kompetenciją.

6.   Jeigu neteisingi asmens duomenys buvo perduoti kitomis tinkamomis
priemonėmis arba jeigu klaidos valstybių narių pateiktuose duomenyse
atsirado dėl netinkamo jų perdavimo arba perdavimo pažeidžiant šį
reglamentą, arba dėl to, kad duomenys buvo Europolo netinkamai arba
pažeidžiant šį reglamentą įvesti, perimti ar saugomi, Europolas,
bendradarbiaudamas su atitinkamu duomenų teikėju, tokius duomenis
ištaiso arba ištrina.

7.   4, 5 ir 6 dalyse nurodytais atvejais visiems atitinkamų duomenų
gavėjams nedelsiant apie tai pranešama. Gavėjai, vadovaudamiesi jiems
taikomomis taisyklėmis, tada ištaiso, ištrina arba apriboja tuos
duomenis savo sistemose.

8.   Be nepagrįsto delsimo ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per tris
mėnesius nuo prašymo gavimo pagal 1 arba 2 dalį, Europolas raštu praneša
duomenų subjektui, kad su juo susiję duomenys buvo ištaisyti, ištrinti
arba apriboti.

9.   Europolas ne vėliau kaip per tris mėnesius nuo prašymo gavimo pagal
1 ar 2 dalį raštu praneša duomenų subjektui apie atsisakymą ištaisyti,
ištrinti ar apriboti duomenis, tokio atsisakymo priežastis ir apie
galimybę pateikti skundą EDAPP ir siekti, kad būtų taikoma teisminė
teisių gynimo priemonė.

38 straipsnis

Atsakomybė duomenų apsaugos srityje

1.   Asmens duomenis Europolas saugo taip, kad būtų užtikrinta, kad būtų
įmanoma nustatyti jų šaltinį, kaip nurodyta 17 straipsnyje.

2.   Atsakomybė už asmens duomenų kokybę, kaip nurodyta 28 straipsnio 1
dalies d punkte, tenka:

a)

	

asmens duomenis Europolui pateikusiai valstybei narei arba Sąjungos
įstaigai,

b)

	

Europolui už trečiųjų šalių arba tarptautinių organizacijų ar tiesiogiai
privačių subjektų pateiktų asmens duomenų, Europolo iš viešai prieinamų
šaltinių išgautų asmens duomenų arba asmens duomenų, kurie gauti pačiam
Europolui atlikus analizę, ir už Europolo saugomų asmens duomenų, kaip
nustatyta 31 straipsnio 5 dalyje, kokybę.

3.   Jei Europolas sužino, kad pagal 17 straipsnio 1 dalies a ir
b punktus pateikti asmens duomenys faktų atžvilgiu yra netikslūs arba
yra neteisėtai saugomi, jis atitinkamai apie tai praneša tų duomenų
teikėjui.

4.   Europolas atsako už 28 straipsnio 1 dalies a, b, c, e ir f
punktuose išdėstytų principų laikymąsi.

5.   Už duomenų perdavimo teisėtumą atsako:

a)

	

asmens duomenis Europolui pateikusi valstybė narė;

b)

	

Europolas, jeigu asmens duomenis valstybėms narėms, trečiosioms šalims
arba tarptautinėms organizacijoms pateikia Europolas.

6.   Europolui ir Sąjungos įstaigai keičiantis asmens duomenimis, už jų
perdavimo teisėtumą atsako Europolas.

Nedarant poveikio pirmai pastraipai, jeigu Europolas perduoda duomenis
gavėjo prašymu, už tokio perdavimo teisėtumą atsako ir Europolas, ir
duomenų gavėjas.

7.   Europolas atsako už visas savo atliekamas duomenų tvarkymo
operacijas, išskyrus dvišalį valstybių narių, Sąjungos įstaigų, trečiųjų
šalių ir tarptautinių organizacijų keitimąsi duomenimis, prie kurių
Europolas neturi prieigos, naudojantis Europolo infrastruktūra. Tokie
dvišaliai keitimaisi vykdomi atitinkamų subjektų atsakomybe,
vadovaujantis jų teise. Tokių keitimųsi saugumas užtikrinamas
vadovaujantis 32 straipsniu.

39 straipsnis

Išankstinės konsultacijos

1.   Išankstinės konsultacijos rengiamos dėl visų naujų rūšių duomenų
tvarkymo operacijų, jeigu:

a)

	

tvarkytini duomenys patenka į specialias kategorijas, kaip nurodyta
30 straipsnio 2 dalyje;

b)

	

dėl tvarkymo pobūdžio, visų pirma dėl naujų technologijų, mechanizmų ar
procedūrų naudojimo, kyla konkreti grėsmė duomenų subjektų pagrindinėms
teisėms ir laisvėms, ir visų pirma jų asmens duomenų apsaugai.

2.   Išankstines konsultacijas atlieka EDAPP, gavęs duomenų apsaugos
pareigūno pranešimą, kuriame pateikiamas bent bendras numatytų duomenų
tvarkymo operacijų aprašymas, rizikos duomenų subjektų teisėms ir
laisvėms vertinimas, numatytos priemonės tai rizikai pašalinti, apsaugos
priemonės ir saugumo priemonės bei mechanizmai, kuriais užtikrinama
asmens duomenų apsauga ir įrodoma, kad laikomasi šio reglamento,
atsižvelgiant į duomenų subjektų ir kitų atitinkamų asmenų teises ir
teisėtus interesus.

3.   EDAPP savo nuomonę pateikia valdybai per du mėnesius nuo pranešimo
gavimo. Tas terminas gali būti sustabdytas, kol EDAPP gaus papildomos jo
paprašytos informacijos.

Jeigu po keturių mėnesių nuomonė nepateikiama, laikoma, kad ji teigiama.

Jeigu EDAPP pareiškia nuomonę, kad duomenų tvarkymo atveju, apie kurį
pranešta, gali būti pažeistos kokios nors šio reglamento nuostatos, jis
atitinkamais atvejais pateikia pasiūlymų, kaip tokio pažeidimo išvengti.
Jeigu Europolas nepadaro atitinkamų tvarkymo operacijos pakeitimų, EDAPP
gali pasinaudoti 43 straipsnio 3 dalimi jam suteiktais įgaliojimais.

4.   EDAPP veda visų tvarkymo operacijų, apie kurias jam buvo pranešta
pagal šio straipsnio 1 dalį, registrą. Registras viešai neskelbiamas.

40 straipsnis

Įrašų registravimas ir dokumentavimas

1.   Duomenų tvarkymo teisėtumo patikros, savikontrolės ir tinkamo
duomenų vientisumo bei saugumo užtikrinimo tikslu Europolas registruoja
įrašus apie asmens duomenų rinkimą, keitimą, prieigą, atskleidimą,
sujungimą ar ištrynimą. Tokie registracijos įrašai ar dokumentai
ištrinami po trejų metų, nebent juose pateikiamų duomenų toliau reikia
tęstinei kontrolei. Nesudaroma jokia galimybė keisti registracijos įrašus.

2.   Pagal 1 dalį padaryti registracijos įrašai ar parengti dokumentai
paprašius pateikiami EDAPP, duomenų apsaugos pareigūnui, o jų prireikus
dėl konkretaus tyrimo – atitinkamam nacionaliniam padaliniui. Taip
pateikta informacija naudojama tik siekiant vykdyti duomenų apsaugos
kontrolę ir užtikrinti tinkamą duomenų tvarkymą bei duomenų vientisumą
ir saugumą.

41 straipsnis

Duomenų apsaugos pareigūnas

1.   Valdyba paskiria duomenų apsaugos pareigūną; jis turi būti
personalo narys. Savo pareigas jis vykdo nepriklausomai.

2.   Duomenų apsaugos pareigūnas atrenkamas atsižvelgiant į jo asmenines
ir profesines savybes ir ypač į specialiąsias duomenų apsaugos žinias.

Atrenkant duomenų apsaugos pareigūną užtikrinama, kad jam vykdant tokias
pareigas ir kitas oficialias pareigas, ypač susijusias su šio reglamento
nuostatų taikymu, negalėtų kilti joks interesų konfliktas.

3.   Duomenų apsaugos pareigūnas skiriamas ketverių metų kadencijai. Jo
kadencija gali būti pratęsiama ne ilgesniam kaip iš viso aštuonerių metų
laikotarpiui. Valdyba, tik gavusi EDAPP pritarimą, gali atleisti jį iš
duomenų apsaugos pareigūno pareigų, jeigu jis nebeatitinka jo pareigoms
eiti keliamų sąlygų.

4.   Po duomenų apsaugos pareigūno paskyrimo valdyba jį įregistruoja
EDAPP registre.

5.   Duomenų apsaugos pareigūnui negali būti nurodoma, kaip jam vykdyti
savo pareigas.

6.   Duomenų apsaugos pareigūnas visų pirma vykdo šias užduotis,
susijusias su asmens duomenimis, išskyrus administracinius asmens duomenis:

a)

	

nepriklausomai užtikrinti, kad įstaigos viduje būtų taikomas šis
reglamentas dėl asmens duomenų tvarkymo;

b)

	

užtikrina, kad įrašai apie asmens duomenų perdavimą ir gavimą būtų
saugomi, kaip nustatyta šiame reglamente;

c)

	

užtikrina, kad duomenų subjektų prašymu jie būtų informuoti apie jų
teises pagal šį reglamentą;

d)

	

bendradarbiauja su Europolo personalu, atsakingu už procedūras, mokymą
ir konsultacijas duomenų tvarkymo klausimais;

e)

	

bendradarbiauja su EDAPP;

f)

	

rengia metines ataskaitas ir teikia jas valdybai ir EDAPP;

g)

	

veda asmens duomenų saugumo pažeidimų registrą.

7.   Duomenų apsaugos pareigūnas taip pat vykdo Reglamente (EB)
Nr. 45/2001 numatytas funkcijas, susijusias su administraciniais asmens
duomenimis.

8.   Vykdydamas savo užduotis duomenų apsaugos pareigūnas gali
susipažinti su visais Europolo tvarkomais duomenimis ir patekti į visas
Europolo patalpas.

9.   Jeigu duomenų apsaugos pareigūnas mano, kad nesilaikoma šio
reglamento nuostatų dėl asmens duomenų tvarkymo, jis praneša apie tai
vykdomajam direktoriui, prašydamas jo per nustatytą laikotarpį pašalinti
pažeidimą.

Vykdomajam direktoriui per nustatytą laikotarpį tvarkymo pažeidimo
nepašalinus, duomenų apsaugos pareigūnas praneša apie tai valdybai.
Duomenų apsaugos pareigūnas ir valdyba suderina su ja konkretų
laikotarpį atsakymui pateikti. Valdybai per nustatytą laikotarpį
nepašalinus pažeidimo, duomenų apsaugos pareigūnas perduoda šį klausimą
EDAPP.

10.   Valdyba priima duomenų apsaugos pareigūnui taikytinas įgyvendinimo
taisykles. Tose įgyvendinimo taisyklėse visų pirma nustatoma atrankos į
duomenų apsaugos pareigūno pareigas ir atleidimo iš jų procedūra,
duomenų apsaugos pareigūno užduotys, pareigos ir įgaliojimai bei jo
nepriklausomumo apsaugos priemonės.

11.   Europolas suteikia duomenų apsaugos pareigūnui jo pareigoms
vykdyti reikalingą personalą ir išteklius. Susipažinti su visais
Europolo tvarkomais duomenimis ir patekti į Europolo patalpas tie
personalo nariai gali tik tiek, kiek tai reikalinga jų užduotims vykdyti.

12.   Duomenų apsaugos pareigūnas ir jo personalas laikosi
konfidencialumo įsipareigojimo pagal 67 straipsnio 1 dalį.

42 straipsnis

Nacionalinės priežiūros institucijos vykdoma priežiūra

1.   Kiekviena valstybė narė paskiria nacionalinę priežiūros
instituciją. Nacionalinės priežiūros institucijos užduotis – pagal savo
nacionalinę teisę atlikti nepriklausomą atitinkamos valstybės narės
vykdomo asmens duomenų perdavimo, išgavimo ir pateikimo Europolui
teisėtumo stebėseną ir tikrinti, ar tokiu perdavimu, išgavimu ar
pateikimu nepažeidžiamos atitinkamų duomenų subjektų teisės. Tuo tikslu
nacionalinė priežiūros institucija gali patekti į nacionalinio padalinio
ar ryšių palaikymo pareigūnų patalpas ir susipažinti su atitinkamos
valstybės narės pagal atitinkamas nacionalines procedūras Europolui
pateiktais duomenimis bei su registracijos įrašais ir dokumentais, kaip
nurodyta 40 straipsnyje.

2.   Kad nacionalinės priežiūros institucijos galėtų vykdyti priežiūros
funkcijas, joms suteikiama galimybė patekti į atitinkamos šalies
Europolo ryšių palaikymo pareigūnų patalpas ir susipažinti su jų
dokumentais.

3.   Laikydamosi atitinkamų nacionalinių procedūrų, nacionalinės
priežiūros institucijos prižiūri nacionalinių padalinių ir ryšių
palaikymo pareigūnų veiklą tiek, kiek ji yra svarbi asmens duomenų
apsaugos požiūriu. Jos taip pat informuoja EDAPP apie visus savo
veiksmus, kurių jos imasi Europolo atžvilgiu.

4.   Bet kuris asmuo turi teisę prašyti nacionalinės priežiūros
institucijos patikrinti be kurio su juo susijusių duomenų perdavimo ar
pateikimo bet kokia forma Europolui ir atitinkamos valstybės narės
prieigos prie tų duomenų teisėtumą. Ta teisė įgyvendinama pagal prašymo
pateikimo valstybės narės nacionalinę teisę.

43 straipsnis

EDAPP vykdoma priežiūra

1.   EDAPP atsako už šio reglamento nuostatų, susijusių su fizinių
asmenų pagrindinių teisių ir laisvių apsauga Europolui tvarkant asmens
duomenis, taikymo stebėseną bei užtikrinimą ir už Europolo bei duomenų
subjektų konsultavimą visais asmens duomenų tvarkymo klausimais. Tuo
tikslu jis vykdo 2 dalyje nustatytas pareigas ir naudojasi 3 dalyje
nustatytais įgaliojimais, pagal 44 straipsnį glaudžiai
bendradarbiaudamas su nacionalinėmis priežiūros institucijomis.

2.   EDAPP vykdo tokias pareigas:

a)

	

nagrinėja ir tiria skundus bei per pagrįstą laikotarpį informuoja
duomenų subjektą apie padarytas išvadas;

b)

	

savo iniciatyva arba remdamasis skundu atlieka tyrimus ir per pagrįstą
terminą informuoja duomenų subjektą apie padarytas išvadas;

c)

	

atlieka šio reglamento ir bet kurių kitų Sąjungos teisės aktų nuostatų,
susijusių su fizinių asmenų apsauga Europolui tvarkant asmens duomenis,
taikymo stebėseną ir užtikrina jų taikymą;

d)

	

savo iniciatyva arba paprašius konsultacijos pataria Europolui visais
asmens duomenų tvarkymo klausimais, visų pirma prieš jam rengiant vidaus
taisykles, susijusias su pagrindinių teisių ir laisvių apsauga tvarkant
asmens duomenis;

e)

	

registruoja naujų rūšių tvarkymo operacijas, apie kurias jam pranešama
pagal 39 straipsnio 1 dalį ir kurios registruojamos pagal 39 straipsnio
4 dalį;

f)

	

teikia išankstines konsultacijas tvarkymo operacijų, apie kurias jam
pranešama, klausimais.

3.   Pagal šį reglamentą EDAPP gali:

a)

	

konsultuoti duomenų subjektus jiems įgyvendinant savo teises;

b)

	

įtarus, kad gali būti pažeidžiamos asmens duomenų tvarkymą
reglamentuojančios nuostatos, perduoti klausimą Europolui ir
atitinkamais atvejais siūlyti tokio pažeidimo šalinimo ir duomenų
subjektų apsaugos gerinimo būdus;

c)

	

nurodyti patenkinti prašymus įgyvendinti tam tikras su duomenimis
susijusias teises, jei tokie prašymai buvo atmesti pažeidžiant 36 ir
37 straipsnius;

d)

	

įspėti Europolą arba pareikšti jam pastabą;

e)

	

nurodyti Europolui ištaisyti, apriboti, ištrinti ar sunaikinti asmens
duomenis, kurie buvo tvarkomi pažeidžiant asmens duomenų tvarkymą
reglamentuojančias nuostatas, ir pranešti apie tokius veiksmus
tretiesiems asmenims, kuriems tokie duomenys buvo atskleisti;

f)

	

nustatyti laikiną ar nuolatinį draudimą atlikti Europolo vykdomas
tvarkymo operacijas, kuriomis pažeidžiamos asmens duomenų tvarkymą
reglamentuojančios nuostatos;

g)

	

perduoti klausimą Europolui, o prireikus – Europos Parlamentui, Tarybai
ir Komisijai;

h)

	

SESV numatytomis sąlygomis perduoti klausimą Europos Sąjungos Teisingumo
Teismui;

i)

	

įstoti į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo nagrinėjamas bylas.

4.   EDAPP turi šiuos įgaliojimus:

a)

	

gauti Europolo leidimą susipažinti su visais asmens duomenimis ir visa
jo tyrimui reikalinga informacija;

b)

	

gauti leidimą patekti į visas patalpas, kuriose Europolas vykdo savo
veiklą, kai yra pagrįstų priežasčių manyti, kad jose vykdoma veikla,
kuriai taikomas šis reglamentas.

5.   EDAPP rengia metinę Europolo priežiūros veiklos ataskaitą,
pasikonsultavęs su nacionalinėmis priežiūros institucijomis. Ta
ataskaita yra Reglamento (EB) Nr. 45/2001 48 straipsnyje nurodytos EDAPP
metinės ataskaitos dalis.

Ataskaitoje pateikiama statistinė informacija, susijusi su skundais,
nagrinėjimais ir tyrimais, vykdomais vadovaujantis 2 dalimi, taip pat su
asmens duomenų perdavimu trečiosioms šalims ir tarptautinėms
organizacijoms, išankstinių konsultacijų atvejais ir 3 dalyje nustatytų
įgaliojimų vykdymu.

6.   EDAPP, EDAPP sekretoriato pareigūnai ir kitas personalas laikosi
konfidencialumo įsipareigojimo, nustatyto 67 straipsnio 1 dalyje.

44 straipsnis

EDAPP ir nacionalinių priežiūros institucijų bendradarbiavimas

1.   Iškilus klausimams, kuriems išspręsti reikia valstybių narių
dalyvavimo, EDAPP veikia glaudžiai bendradarbiaudamas su nacionalinėmis
priežiūros institucijomis, visų pirma jeigu EDAPP arba nacionalinė
priežiūros institucija nustato didelių valstybių narių praktikos
neatitikimų arba galimai neteisėtus duomenų perdavimus Europolo
keitimosi informacija kanalais, arba vienai ar kelioms nacionalinėms
priežiūros institucijoms pateikus klausimų dėl šio reglamento
įgyvendinimo ir aiškinimo.

2.   EDAPP, vykdydamas savo pareigas, kaip nustatyta 43 straipsnio
2 dalyje, kai reikia, naudojasi nacionalinių priežiūros institucijų
kompetencija ir patirtimi. Atlikdami bendrus patikrinimus kartu su
EDAPP, nacionalinių priežiūros institucijų nariai ir personalas, deramai
atsižvelgę į subsidiarumo ir proporcingumo principus, turi įgaliojimus,
kurie yra lygiaverčiai 43 straipsnio 4 dalyje nustatytiems įgaliojimams,
ir jiems taikomas įsipareigojimas, kuris yra lygiavertis 43 straipsnio
6 dalyje nustatytam įsipareigojimui. Neviršydami savo atitinkamos
kompetencijos, EDAPP ir nacionalinės priežiūros institucijos keičiasi
atitinkama informacija ir padeda vieni kitiems atlikti auditą ir
patikrinimus.

3.   EDAPP visapusiškai informuoja nacionalines priežiūros institucijas
visais joms tiesioginės įtakos turinčiais arba kitais atžvilgiais
aktualiais klausimais. Vienos ar kelių nacionalinių priežiūros
institucijų prašymu EDAPP jas informuoja konkrečiais klausimais.

4.   Atvejais, susijusiais su duomenimis, kurie gauti iš vienos ar kelių
valstybių narių, įskaitant 47 straipsnio 2 dalyje nurodytus atvejus,
EDAPP konsultuojasi su atitinkamomis nacionalinėmis priežiūros
institucijomis. EDAPP nepriima sprendimo dėl tolesnių veiksmų, kurių
reikia imtis, kol tos nacionalinės priežiūros institucijos per jo
nustatytą terminą, kuris yra ne trumpesnis kaip vienas mėnuo ir ne
ilgesnis kaip trys mėnesiai, nepraneša jam apie savo poziciją. EDAPP
kiek įmanoma labiau atsižvelgia į atitinkamas nacionalinių priežiūros
institucijų pozicijas. Tais atvejais, kai EDAPP ketina nesivadovauti
nacionalinės priežiūros institucijos pozicija, jis apie tai institucijai
praneša, pateikia pagrindimą ir perduoda klausimą aptarti 45 straipsnio
1 dalimi įsteigtai bendradarbiavimo valdybai.

Tais atvejais, kurie, EDAPP nuomone, yra itin skubūs, jis gali nuspręsti
imtis neatidėliotinų veiksmų. Tokiais atvejais EDAPP nedelsdamas
informuoja atitinkamas nacionalines priežiūros institucijas ir
pagrindžia skubų padėties pobūdį ir veiksmus, kurių ėmėsi.

45 straipsnis

Bendradarbiavimo valdyba

1.   Įsteigiama bendradarbiavimo valdyba, turinti patariamąją funkciją.
Ją sudaro po kiekvienos valstybės narės nacionalinės priežiūros
institucijos atstovą ir EDAPP.

2.   Atlikdama savo užduotis pagal 3 dalį bendradarbiavimo valdyba
veikia nepriklausomai ir nesiekia gauti jokios kitos įstaigos nurodymų
bei jų nesilaiko.

3.   Bendradarbiavimo valdyba vykdo šias užduotis:

a)

	

aptaria Europolo vykdomos duomenų apsaugos priežiūros bendrąją politiką
bei strategiją ir valstybių narių atliekamo asmens duomenų perdavimo,
išgavimo ir bet kokio pranešimo Europolui leistinumą;

b)

	

vertina šio reglamento aiškinimo ar taikymo sunkumus;

c)

	

analizuoja bendro pobūdžio problemas, susijusias su nepriklausomos
priežiūros vykdymu arba naudojimusi duomenų subjektų teisėmis;

d)

	

aptaria ir rengia suderintus pasiūlymus dėl 44 straipsnio 1 dalyje
nurodytų klausimų bendrų sprendimų;

e)

	

aptaria EDAPP pagal 44 straipsnio 2 dalį pateiktus atvejus;

f)

	

aptaria bet kurios nacionalinės priežiūros institucijos pateiktus atvejus ir

g)

	

didina informuotumą apie teises, susijusias su duomenų apsauga.

4.   Bendradarbiavimo valdyba gali parengti nuomones, gaires,
rekomendacijas ir geriausios praktikos gaires. Į jas EDAPP ir
nacionalinės priežiūros institucijos kiek įmanoma labiau atsižvelgia,
nedarydami poveikio savo nepriklausomumui ir neviršydami savo
atitinkamos kompetencijos.

5.   Bendradarbiavimo valdybos posėdžiai rengiami prireikus ir bent du
kartus per metus. Jos posėdžių išlaidas padengia ir juos organizuoja EDAPP.

6.   Bendradarbiavimo valdybos darbo tvarkos taisyklės priimamos pirmame
jos posėdyje paprasta jos narių balsų dauguma. Prireikus kartu nustatomi
kiti darbo metodai.

46 straipsnis

Administraciniai asmens duomenys

Visiems Europolo saugomiems administraciniams asmens duomenims taikomas
Reglamentas (EB) Nr. 45/2001.

VII SKYRIUS

TEISIŲ GYNIMO PRIEMONĖS IR ATSAKOMYBĖ

47 straipsnis

Teisė pateikti skundą EDAPP

1.   Bet kuris duomenų subjektas, manantis, kad su juo susijusių asmens
duomenų tvarkymas, kurį atlieka Europolas, neatitinka šio reglamento,
turi teisę pateikti skundą EDAPP.

2.   Jeigu skundas yra susijęs su 36 arba 37 straipsnyje nurodytu
sprendimu, EDAPP konsultuojasi su valstybės narės, kuri pateikė
duomenis, arba valstybės narės, kuri yra tiesiogiai susijusi,
nacionalinėmis priežiūros institucijomis. Priimdamas sprendimą, kuriuo
gali būti ir atsisakoma suteikti kokią nors informaciją, EDAPP
atsižvelgia į nacionalinės priežiūros institucijos nuomonę.

3.   Tais atvejais, kai skundas yra susijęs su valstybės narės Europolui
pateiktų duomenų tvarkymu, EDAPP ir valstybės narės, kuri pateikė tuos
duomenis, nacionalinė priežiūros institucija, neviršydami savo
atitinkamos kompetencijos, užtikrina, kad būtų tinkamai atlikti reikiami
patikrinimai dėl duomenų tvarkymo teisėtumo.

4.   Tais atvejais, kai skundas yra susijęs su Sąjungos įstaigų,
trečiųjų šalių arba tarptautinių organizacijų Europolui pateiktų duomenų
arba Europolo iš viešųjų šaltinių išgautų duomenų ar duomenų, kurie
gauti pačiam Europolui atlikus analizę, tvarkymu, EDAPP užtikrina, kad
Europolas tinkamai atliktų reikiamus patikrinimus dėl duomenų tvarkymo
teisėtumo.

48 straipsnis

Teisė apskųsti EDAPP sprendimą teisme

Bet kurį ieškinį, kuriuo ginčijamas EDAPP sprendimas, galima pareikšti
Europos Sąjungos Teisingumo Teisme.

49 straipsnis

Bendrosios nuostatos dėl atsakomybės ir teisė į kompensaciją

1.   Europolo sutartinę atsakomybę reglamentuoja atitinkamai sutarčiai
taikytina teisė.

2.   Europos Sąjungos Teisingumo Teismas turi jurisdikciją priimti
sprendimą pagal bet kurią Europolo sudarytos sutarties arbitražinę išlygą.

3.   Nedarant poveikio 49 straipsniui, deliktinės atsakomybės atveju
Europolas, vadovaudamasis bendraisiais principais, kurie yra bendri
valstybių narių įstatymuose įtvirtinti principai, atlygina bet kokią
žalą, kurią jo padaliniai ar personalas padarė vykdydami savo pareigas.

4.   Europos Sąjungos Teisingumo Teismas turi jurisdikciją nagrinėti
ginčus dėl žalos atlyginimo, kaip nurodyta 3 dalyje.

5.   Asmeninę Europolo personalo atsakomybę Europolui reglamentuoja jam
taikytinos Kitų pareigūnų tarnybos nuostatų arba įdarbinimo sąlygų
nuostatos.

50 straipsnis

Atsakomybė už neteisingą asmens duomenų tvarkymą ir teisė į kompensaciją

1.   Bet kuris asmuo, patyręs žalą dėl neteisėtos duomenų tvarkymo
operacijos, turi teisę iš Europolo pagal SESV 340 straipsnį arba iš
valstybės narės, kurioje įvyko įvykis, dėl kurio atsirado žala, pagal
jos nacionalinę teisę gauti kompensaciją už patirtą žalą. Asmuo pateikia
ieškinį Europolui Europos Sąjungos Teisingumo Teisme arba valstybei
narei kompetentingame tos valstybės narės nacionaliniame teisme.

2.   Esant Europolo ir valstybių narių nesutarimams dėl to, kas turi
prisiimti didžiausią atsakomybę už asmeniui sumokėtą kompensaciją pagal
šio straipsnio 1 dalį, klausimas perduodamas valdybai, kuri dviejų
trečdalių savo narių balsų dauguma priima sprendimą, nedarant poveikio
teisei ginčyti tą sprendimą pagal SESV 263 straipsnį.

VIII SKYRIUS

JUNGTINĖ PARLAMENTINĖ KONTROLĖ

51 straipsnis

Jungtinė parlamentinė kontrolė

1.   Pagal SESV 88 straipsnį Europolo veiklos priežiūrą atlieka Europos
Parlamentas kartu su nacionaliniais parlamentais. Tam sudaroma
specializuota Jungtinė parlamentinės kontrolės grupė (JPKG), kurią kartu
įsteigia nacionaliniai parlamentai ir kompetentingas Europos Parlamento
komitetas. JPKG veiklos organizavimą ir darbo tvarkos taisykles kartu
nustato Europos Parlamentas ir nacionaliniai parlamentai pagal Protokolo
Nr. 1 9 straipsnį.

2.   JPKG politiniu lygiu stebi Europolo veiklą jam vykdant savo misiją,
be kita ko, kiek tai susiję su tos veiklos poveikiu fizinių asmenų
pagrindinėms teisėms ir laisvėms.

Taikant pirmą pastraipą:

a)

	

valdybos pirmininkas, vykdomasis direktorius arba jo pavaduotojai
atvyksta į JPKG posėdį jos prašymu aptarti su pirmoje pastraipoje
nurodyta veikla susijusių klausimų, įskaitant tokios veiklos su biudžetu
susijusius aspektus, Europolo organizacinės struktūros ir galimo naujų
padalinių ar specializuotų centrų steigimo klausimus, atsižvelgiant į
diskretiškumo ir konfidencialumo įsipareigojimus. JPKG gali nuspręsti į
savo posėdžius prireikus pakviesti kitus reikiamus asmenis;

b)

	

EDAPP atvyksta į JPKG posėdį jos prašymu bent kartą per metus aptarti
bendrųjų su fizinių asmenų pagrindinėmis teisėmis ir laisvėmis ir ypač
su asmens duomenų apsauga susijusių klausimų, kiek tai apima Europolo
veiklą, atsižvelgiant į diskretiškumo ir konfidencialumo įsipareigojimus;

c)

	

su JPKG konsultuojamasi Europolo daugiamečio programavimo klausimu pagal
12 straipsnio 1 dalį.

3.   Atsižvelgdamas į diskretiškumo ir konfidencialumo įsipareigojimus,
Europolas perduoda JPKG susipažinti šiuos dokumentus:

a)

	

su Europolo tikslais susijusias grėsmių vertinimo, strateginės analizės
ir bendros padėties vertinimo ataskaitas, taip pat Europolo pavedimu
atliktų tyrimų ir vertinimų rezultatus;

b)

	

pagal 25 straipsnio 1 dalį sudarytus administracinius susitarimus;

c)

	

dokumentą, kuriame pateikiami Europolo daugiametis programavimas ir
metinė darbo programa, nurodytą 12 straipsnio 1 dalyje;

d)

	

konsoliduotąją metinę Europolo veiklos ataskaitą, nurodytą 11 straipsnio
1 dalies c punkte;

e)

	

Komisijos parengtą įvertinimo ataskaitą, nurodytą 68 straipsnio 1 dalyje.

4.   JPKG gali paprašyti kitų atitinkamų jos užduotims vykdyti reikiamų
dokumentų, susijusių su Europolo veiklos politiniu stebėjimu, laikantis
Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 (23)
<#ntr23-L_2016135LT.01005301-E0023> ir nedarant poveikio šio reglamento
52 ir 67 straipsniams.

5.   JPKG gali parengti išvadų dėl Europolo veiklos politinio stebėjimo
santrauką ir tas išvadas pateikti Europos Parlamentui ir nacionaliniams
parlamentams. Europos Parlamentas jas perduoda Tarybai, Komisijai ir
Europolui susipažinti.

52 straipsnis

Europos Parlamento prieiga prie Europolo ar per jį tvarkomos informacijos

1.   Siekiant sudaryti galimybę Europos Parlamentui atlikti Europolo
veiklos parlamentinę kontrolę pagal 51 straipsnį, Europos Parlamentui
galimybė susipažinti su per Europolą arba Europolo tvarkoma neskelbtina
neįslaptinta informacija, Europos Parlamentui paprašius, suteikiama
laikantis 67 straipsnio 1 dalyje nurodytų taisyklių.

2.   Europos Parlamento galimybė susipažinti su ES įslaptinta
informacija, tvarkoma per Europolą arba Europolo, suteikiama
vadovaujantis 2014 m. kovo 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos
tarpinstituciniu susitarimu dėl Tarybos turimos įslaptintos informacijos
klausimais, nesusijusiais su bendra užsienio ir saugumo politika,
perdavimo Europos Parlamentui ir tvarkymo Europos Parlamente (24)
<#ntr24-L_2016135LT.01005301-E0024> ir laikantis šio reglamento
67 straipsnio 2 dalyje nurodytų taisyklių.

3.   Visa išsami tvarka, susijusi su Europos Parlamento galimybe
susipažinti su 1 ir 2 dalyse nurodyta informacija, reglamentuojama
Europolo ir Europos Parlamento sudarytais susitarimais dėl darbo tvarkos.

IX SKYRIUS

PERSONALAS

53 straipsnis

Bendrosios nuostatos

1.   Pareigūnų tarnybos nuostatai, Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygos
bei Sąjungos institucijų susitarimu priimtos Pareigūnų tarnybos nuostatų
ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų įgyvendinimo taisyklės taikomos
visam Europolo personalui, išskyrus personalo narius, kurie 2017
m. gegužės 1 d. jau dirba pagal sutartį, kurią Europolas sudarė Europolo
konvencijos pagrindu, nedarant poveikio šio reglamento 73 straipsnio
4 daliai. Tokioms sutartims ir toliau taikomas 1998 m. gruodžio 3 d.
Tarybos aktas.

2.   Europolo darbuotojai yra laikinieji darbuotojai ir (arba)
sutartininkai. Jei vykdomasis direktorius sudaro neapibrėžtos trukmės
sutartis, valdyba apie tai informuojama kasmet. Valdyba sprendžia,
kurias etatų plane numatytas laikinąsias pareigybes gali užimti tik
personalas iš valstybių narių kompetentingų institucijų. Į tokias
pareigybes įdarbinti asmenys yra laikinieji darbuotojai ir su jais gali
būti sudaromos tik terminuotosios darbo sutartys, kurias galima pratęsti
vieną kartą fiksuotos trukmės laikotarpiui.

54 straipsnis

Vykdomasis direktorius

1.   Vykdomasis direktorius įdarbinamas kaip Europolo laikinasis
darbuotojas pagal Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 2 straipsnio a punktą.

2.   Vykdomąjį direktorių po viešos ir skaidrios atrankos procedūros
skiria Taryba iš valdybos pasiūlytų kandidatų galutinio sąrašo.

Galutinį sąrašą sudaro valdybos įsteigtas atrankos komitetas, kurį
sudaro valstybių narių paskirti nariai ir Komisijos atstovas.

Sudarant sutartį su vykdomuoju direktoriumi Europolui atstovauja
valdybos pirmininkas.

Prieš paskyrimą Tarybos atrinktas kandidatas gali būti pakviestas į
kompetentingo Europos Parlamento komiteto posėdį; tas komitetas po to
pateikia neprivalomą nuomonę.

3.   Vykdomojo direktoriaus kadencija – ketveri metai. Baigiantis
kadencijai, Komisija kartu su valdyba atlieka įvertinimą, atsižvelgiant į:

a)

	

vykdomojo direktoriaus veiklos įvertinamą ir

b)

	

Europolo būsimas užduotis ir iššūkius.

4.   Valdybos siūlymu, kuriame atsižvelgiama į 3 dalyje nurodytą
įvertinimą, Taryba vykdomojo direktoriaus kadenciją gali pratęsti vieną
kartą ir ne ilgesniam kaip ketverių metų laikotarpiui.

5.   Jeigu valdyba ketina pasiūlyti Tarybai pratęsti vykdomojo
direktoriaus kadenciją, ji praneša apie tai Europos Parlamentui. Per
mėnesį iki tokio kadencijos pratęsimo vykdomasis direktorius gali būti
pakviestas į kompetentingo Europos Parlamento komiteto posėdį.

6.   Vykdomasis direktorius, kurio kadencija buvo pratęsta, baigiantis
visam laikotarpiui nebegali dalyvauti kitoje atrankos į tas pačias
pareigas procedūroje.

7.   Vykdomasis direktorius gali būti atleistas iš pareigų tik Tarybos
sprendimu, kurį ji priima valdybos siūlymu. Apie tą sprendimą
informuojamas Europos Parlamentas.

8.   Sprendimus dėl pasiūlymų dėl vykdomojo direktoriaus paskyrimo,
kadencijos pratęsimo ar atleidimo iš pareigų, kurie turi būti teikiami
Tarybai, valdyba priima dviejų trečdalių savo narių, turinčių balsavimo
teisę, balsų dauguma.

55 straipsnis

Vykdomojo direktoriaus pavaduotojai

1.   Vykdomajam direktoriui padeda trys vykdomojo direktoriaus
pavaduotojai. Vykdomasis direktorius nustato jų užduotis.

2.   Vykdomojo direktoriaus pavaduotojams taikomas 54 straipsnis. Prieš
juos paskiriant, pratęsiant jų kadenciją arba juos atleidžiant iš
pareigų konsultuojamasi su vykdomuoju direktoriumi.

56 straipsnis

Deleguotieji nacionaliniai ekspertai

1.   Europolas gali pasitelkti deleguotuosius nacionalinius ekspertus.

2.   Valdyba priima sprendimą, kuriame išdėstomos nacionalinių ekspertų
delegavimo į Europolą taisyklės.

X SKYRIUS

FINANSINĖS NUOSTATOS

57 straipsnis

Biudžetas

1.   Visų Europolo pajamų ir išlaidų sąmatos sudaromos kiekvieniems
finansiniams metams, kurie sutampa su kalendoriniais metais, ir
įtraukiamos į Europolo biudžetą.

2.   Europolo biudžeto pajamos ir išlaidos turi būti subalansuotos.

3.   Nedarant poveikio kitiems ištekliams, Europolo pajamas sudaro į
Sąjungos bendrąjį biudžetą įtrauktas Sąjungos įnašas.

4.   Europolui gali būti teikiamas Sąjungos finansavimas sudarant
įgaliojimo susitarimus arba ad hoc dotacijas pagal 61 straipsnyje
nurodytas jo finansavimo taisykles ir atitinkamų teisės aktų, kuriais
remiami Sąjungos politikos tikslai, nuostatas.

5.   Europolo išlaidas sudaro personalo darbo užmokestis,
administracinės ir infrastruktūros išlaidos bei veiklos išlaidos.

6.   Biudžeto įsipareigojimai veiksmams, susijusiems su plataus masto
projektais, kurie tęsiasi ilgiau kaip vienus finansinius metus, gali
būti suskirstyti į keletą metinių dalių.

58 straipsnis

Biudžeto sudarymas

1.   Kiekvienais metais vykdomasis direktorius parengia kitų finansinių
metų Europolo pajamų ir išlaidų sąmatos projektą kartu su etatų planu ir
išsiunčia jį valdybai.

2.   Remdamasi sąmatos projektu valdyba priima kitų finansinių metų
preliminarų Europolo pajamų ir išlaidų sąmatos projektą ir išsiunčia jį
Komisijai ne vėliau kaip kiekvienų metų sausio 31 d.

3.   Galutinį Europolo pajamų ir išlaidų sąmatos projektą valdyba
Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai išsiunčia ne vėliau kaip
kiekvienų metų kovo 31 d.

4.   Komisija išsiunčia Europos Parlamentui ir Tarybai sąmatą kartu su
Sąjungos bendrojo biudžeto projektu.

5.   Remdamasi sąmata, Komisija į Sąjungos bendrojo biudžeto projektą,
kurį SESV 313 ir 314 straipsniuose nustatyta tvarka pateikia Europos
Parlamentui ir Tarybai, įtraukia sąmatas, kurios, jos nuomone, yra
reikalingos etatų planui, ir įnašo, kuris bus mokamas iš bendrojo
biudžeto, sumą.

6.   Europos Parlamentas ir Taryba patvirtina Europolui skiriamo įnašo
asignavimus.

7.   Europos Parlamentas ir Taryba patvirtina Europolo etatų planą.

8.   Europolo biudžetą priima valdyba. Jis tampa galutinis galutinai
priėmus Sąjungos bendrąjį biudžetą. Prireikus jis atitinkamai patikslinamas.

9.   Visų statybos projektų, kurie gali turėti didelį poveikį Europolo
biudžetui, atžvilgiu taikomas Deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 1271/2013.

59 straipsnis

Biudžeto vykdymas

1.   Europolo biudžetą vykdo vykdomasis direktorius.

2.   Kiekvienais metais vykdomasis direktorius siunčia Europos
Parlamentui ir Tarybai visą informaciją, svarbią bet kurios vertinimo
procedūros išvadoms.

60 straipsnis

Finansinių ataskaitų teikimas ir įvykdymo patvirtinimas

1.   Europolo apskaitos pareigūnas išsiunčia Komisijos apskaitos
pareigūnui ir Audito Rūmams finansinių metų (N metai) laikinąsias
finansines ataskaitas ne vėliau kaip kitų finansinių metų kovo 1 d. (N +
1 metai).

2.   Europolas išsiunčia Europos Parlamentui, Tarybai ir Audito Rūmams N
metų biudžeto ir finansų valdymo ataskaitą ne vėliau kaip N + 1 metų
kovo 31 d.

3.   Komisijos apskaitos pareigūnas išsiunčia Audito Rūmams Europolo N
metų laikinąsias finansines ataskaitas kartu su Komisijos finansinėmis
ataskaitomis ne vėliau kaip N + 1 metų kovo 31 d.

4.   Gavęs Audito Rūmų pastabas dėl Europolo N metų laikinųjų finansinių
ataskaitų pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas)
Nr. 966/2012 (25) <#ntr25-L_2016135LT.01005301-E0025> 148 straipsnį,
Europolo apskaitos pareigūnas parengia galutines Europolo tų metų
finansines ataskaitas. Vykdomasis direktorius pateikia jas valdybai, kad
ji pareikštų savo nuomonę.

5.   Valdyba pateikia nuomonę dėl Europolo N metų galutinių finansinių
ataskaitų.

6.   Europolo apskaitos pareigūnas ne vėliau kaip N + 1 metų liepos 1 d.
Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai, Audito Rūmams ir nacionaliniams
parlamentams išsiunčia N metų galutines finansines ataskaitas kartu su
valdybos nuomone, nurodyta 5 dalyje.

7.   Galutinės N metų finansinės ataskaitos ne vėliau kaip N + 1 metų
lapkričio 15 d. paskelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

8.   Vykdomasis direktorius ne vėliau kaip N + 1 metų rugsėjo 30 d.
nusiunčia Audito Rūmams atsakymą į pastabas dėl metinės ataskaitos. Tą
atsakymą jis taip pat išsiunčia valdybai.

9.   Europos Parlamento prašymu vykdomasis direktorius pateikia jam visą
informaciją, reikalingą, kad būtų užtikrinta sklandi N metų biudžeto
įvykdymo patvirtinimo procedūra, kaip nustatyta Deleguotojo reglamento
(ES) Nr. 1271/2013 109 straipsnio 3 dalyje.

10.   Atsižvelgdamas į Tarybos kvalifikuota balsų dauguma priimtą
rekomendaciją, Europos Parlamentas anksčiau nei N + 2 metų gegužės 15 d.
patvirtina, kad vykdomasis direktorius įvykdė N metų biudžetą.

61 straipsnis

Finansinės taisyklės

1.   Valdyba, pasikonsultavusi su Komisija, priima Europolui taikomas
finansines taisykles. Jos negali nukrypti nuo Deleguotojo reglamento
(ES) Nr. 1271/2013, išskyrus atvejus, kai taip nukrypti aiškiai reikia
dėl Europolo veiklos ir yra gautas išankstinis Komisijos sutikimas.

2.   Europolas gali skirti dotacijas, susijusias su 4 straipsnyje
nurodytų užduočių įvykdymu.

3.   Europolas gali suteikti dotacijas valstybėms narėms jų
tarpvalstybinio pobūdžio operacijų bei tyrimų vykdymui ir teikti
apmokymus, susijusius su 4 straipsnio 1 dalies h punkte ir i punkte
nurodytomis užduotimis, neskelbiant kvietimo teikti paraiškas.

4.   Finansinės paramos, teiktinos jungtinių tyrimų grupių veiklai,
klausimu Europolas ir Eurojustas kartu nustato taisykles ir sąlygas,
kurių laikantis turi būti tvarkomos paraiškos tokiai paramai.

XI SKYRIUS

ĮVAIRIOS NUOSTATOS

62 straipsnis

Teisinis statusas

1.   Europolas yra Sąjungos agentūra. Jis turi teisinį subjektiškumą.

2.   Kiekvienoje valstybėje narėje Europolas naudojasi plačiausiu
teisnumu, suteikiamu juridiniams asmenims pagal nacionalinę teisę.
Europolas gali visų pirma įsigyti kilnojamąjį ir nekilnojamąjį turtą bei
juo disponuoti ir būti šalimi teismo procese.

3.   Remiantis prie ES sutarties ir SESV pridėtu Protokolu Nr. 6 dėl
Europos Sąjungos institucijų, tam tikrų įstaigų, agentūrų bei padalinių
būstinių vietos (toliau – Protokolas Nr. 6), Europolo būstinė yra Hagoje.

63 straipsnis

Privilegijos ir imunitetai

1.   Europolui ir jo personalui taikomas prie ES sutarties ir SESV
pridėtas Europos Sąjungos Protokolas Nr. 7 dėl privilegijų ir imuniteto.

2.   Ryšių palaikymo pareigūnų ir jų šeimos narių privilegijos ir
imunitetai yra Nyderlandų Karalystės ir kitų valstybių narių susitarimo
dalykas. Tame susitarime numatomos tokios privilegijos ir imunitetai,
reikalingi ryšių palaikymo pareigūnams tinkamai atlikti savo užduotis.

64 straipsnis

Nuostatos dėl kalbų vartojimo

1.   Europolui taikomos Reglamente Nr. 1 (26)
<#ntr26-L_2016135LT.01005301-E0026> numatytos nuostatos.

2.   Valdyba dviejų trečdalių savo narių balsų dauguma priima sprendimą
dėl Europolo kalbų vartojimo vidaus tvarkos.

3.   Europolo veikimui reikalingas vertimo raštu paslaugas teikia
Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras.

65 straipsnis

Skaidrumas

1.   Europolo turimiems dokumentams taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1049/2001.

2.   Ne vėliau kaip 2016 m. gruodžio 14 d., valdyba priima išsamias
Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 taikymo Europolo dokumentams taisykles.

3.   Europolo sprendimai, priimti pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001
8 straipsnį, gali būti apskųsti Europos ombudsmenui arba dėl jų gali
būti pareikštas ieškinys Europos Sąjungos Teisingumo Teisme, laikantis
atitinkamai SESV 228 ir 263 straipsniuose nustatytų sąlygų.

4.   Europolas savo interneto svetainėje skelbia valdybos narių sąrašą
ir valdybos posėdžių rezultatų santraukas. Tų santraukų skelbimas gali
būti laikinai arba visam laikui panaikintas arba apribotas, jeigu dėl
tokio skelbimo gali iškilti grėsmė Europolo užduočių vykdymui,
atsižvelgiant į diskretiškumo ir konfidencialumo įsipareigojimus ir
Europolo veiklos pobūdį.

66 straipsnis

Kova su sukčiavimu

1.   Siekdamas sudaryti palankesnes sąlygas pagal Reglamentą (ES,
Euratomas) Nr. 883/2013 kovoti su sukčiavimu, korupcija ir bet kuria
kita neteisėta veikla, ne vėliau kaip 2017 m. spalio 30 d. Europolas
prisijungia prie 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento, Europos
Sąjungos Tarybos ir Europos bendrijų Komisijos tarpinstitucinio
susitarimo dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų
vidaus tyrimų (27) <#ntr27-L_2016135LT.01005301-E0027> ir priima
atitinkamas visiems Europolo darbuotojams taikytinas nuostatas,
naudodamas to susitarimo priede pateiktą šabloną.

2.   Audito Rūmai turi įgaliojimus atlikti visų dotacijų gavėjų, rangovų
ir subrangovų, gavusių Sąjungos lėšų iš Europolo, auditą, remdamiesi
dokumentų patikrinimais ir patikrinimais vietoje.

3.   OLAF gali atlikti tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus
vietoje, kad nustatytų sukčiavimo, korupcijos arba kitos neteisėtos
veiklos, turinčios poveikio Sąjungos finansiniams interesams, atvejus,
susijusius su Europolo suteiktomis dotacijomis ar sutartimis. Tokie
tyrimai atliekami remiantis Reglamente (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 ir
Tarybos reglamente (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (28)
<#ntr28-L_2016135LT.01005301-E0028> išdėstytomis nuostatomis ir
procedūromis.

4.   Nedarant poveikio 1, 2 ir 3 dalims, Europolo susitarimuose dėl
darbo tvarkos su Sąjungos įstaigomis, trečiųjų šalių institucijomis,
tarptautinėmis organizacijomis ir privačiais subjektais, sutartyse,
dotacijų susitarimuose ir dotacijų sprendimuose pateikiamos nuostatos,
kuriomis Audito Rūmams ir OLAF aiškiai suteikiami įgaliojimai pagal jų
atitinkamą kompetenciją atlikti auditą ir tyrimus, nurodytus 2 ir 3 dalyse.

67 straipsnis

Neskelbtinos neįslaptintos ir įslaptintos informacijos apsaugos taisyklės

1.   Europolas nustato taisykles dėl diskretiškumo ir konfidencialumo
įsipareigojimų ir neskelbtinos neįslaptintos informacijos apsaugos
taisykles.

2.   Europolas nustato ES įslaptintos informacijos apsaugos taisykles;
jos turi atitikti Sprendimą 2013/488/ES, kad būtų užtikrintas
lygiavertis tokios informacijos apsaugos lygis.

68 straipsnis

Vertinimas ir peržiūra

1.   Ne vėliau kaip 2022 m. gegužės 1 d. ir vėliau kas penkerius metus
Komisija užtikrina, kad būtų atliktas visų pirma Europolo ir jo darbo
metodų poveikio, veiksmingumo ir rezultatyvumo įvertinimas. Visų pirma
gali būti vertinama, ar reikia keisti Europolo struktūrą, veiklą,
veiksmų sritį ir užduotis, ir, jei taip, koks būtų tokių pakeitimų
finansinis poveikis.

2.   Komisija pateikia valdybai vertinimo ataskaitą. Valdyba per tris
mėnesius nuo gavimo dienos pateikia savo pastabas dėl vertinimo
ataskaitos. Tada Komisija galutinę vertinimo ataskaitą kartu su
Komisijos išvadomis ir su jos priede pateikiamomis valdybos pastabomis
perduoda Europos Parlamentui, Tarybai, nacionaliniams parlamentams ir
valdybai. Jei tinkama, to vertinimo ataskaitos rezultatai skelbiami viešai.

69 straipsnis

Administraciniai tyrimai

Europos ombudsmenas gali vykdyti Europolo veiklos tyrimus pagal SESV
228 straipsnį.

70 straipsnis

Būstinė

Reikiamos nuostatos dėl Europolo įsikūrimo Nyderlandų Karalystėje ir dėl
Nyderlandų Karalystės jam suteikiamų patalpų, taip pat vykdomajam
direktoriui, valdybos nariams, Europolo personalui ir jo šeimos nariams
ten taikytinos specialiosios taisyklės nustatomos Susitarime dėl
būstinės, sudarytame tarp Europolo ir Nyderlandų Karalystės, remiantis
Protokolu Nr. 6.

XII SKYRIUS

PEREINAMOJO LAIKOTARPIO NUOSTATOS

71 straipsnis

Teisių perėmimas

1.   Šiuo reglamentu įsteigiamas Europolas yra Sprendimu 2009/371/TVR
įsteigto Europolo visų sudarytų sutarčių, prisiimtų įsipareigojimų ir
įgyto turto teisių perėmėjas.

2.   Šis reglamentas nedaro poveikio Sprendimu 2009/371/TVR įsteigto
Europolo prieš 2016 m. birželio 13 d. sudarytų susitarimų arba Europolo
Konvencija įsteigto Europolo prieš 2010 m. sausio 1 d. sudarytų
susitarimų teisinei galiai.

72 straipsnis

Su valdyba susijusios pereinamojo laikotarpio nuostatos

1.   Pagal Sprendimo 2009/371/TVR 37 straipsnį įsteigtos valdybos narių
kadencija baigiasi 2017 m. gegužės 1 d.

2.   Laikotarpiu nuo 2016 m. birželio 13 d. iki 2017 m. gegužės 1 d.
pagal Sprendimo 2009/371/TVR 37 straipsnį įsteigta valdyba:

a)

	

vykdo valdybos funkcijas pagal šio reglamento 11 straipsnį;

b)

	

rengia su Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 taikymu susijusias taisykles
Europolo dokumentams, kaip nurodyta šio reglamento 65 straipsnio 2
dalyje, ir šio reglamento 67 straipsnyje nurodytas taisykles, kad jas
būtų galima priimti;

c)

	

rengia visus šio reglamento taikymui reikalingus teisės aktus, visų
pirma visas su IV skyriumi susijusias priemones; ir

d)

	

peržiūri pagal Sprendimą 2009/731/TVR jos priimtas vidaus taisykles ir
priemones, kad pagal šio reglamento 10 straipsnį įsteigta valdyba galėtų
priimti sprendimą pagal šio reglamento 76 straipsnį.

3.   Po 2016 m. birželio 13 d. Komisija nedelsdama imasi reikiamų
priemonių užtikrinti, kad pagal 10 straipsnį įsteigta valdyba pradėtų
dirbti 2017 m. gegužės 1 d.

4.   Ne vėliau kaip 2016 m. gruodžio 14 d. valstybės narės praneša
Komisijai asmenų, kuriuos pagal 10 straipsnį jos paskyrė valdybos
nariais ir pakaitiniais nariais, vardus ir pavardes.

5.   Pirmas pagal šio reglamento 10 straipsnį įsteigtos valdybos posėdis
surengiamas 2017 m. gegužės 1 d. Prireikus šiame posėdyje priimami
76 straipsnyje nurodyti sprendimai.

73 straipsnis

Su vykdomuoju direktoriumi, direktoriaus pavaduotojais ir personalu
susijusios pereinamojo laikotarpio nuostatos

1.   Pagal Sprendimo 2009/371/TVR 38 straipsnį paskirtam Europolo
direktoriui likusiam jo kadencijos laikotarpiui suteikiami šio
reglamento 16 straipsnyje numatyti vykdomojo direktoriaus įgaliojimai.
Kitos jo sutarties sąlygos nesikeičia. Jeigu jo kadencija baigiasi
laikotarpiu nuo 2016 m. birželio 13 d. iki 2017 m. gegužės 1 d., ji
automatiškai pratęsiama laikotarpiui iki 2018 m. gegužės 1 d.

2.   Jeigu direktorius, paskirtas pagal Sprendimo 2009/371/TVR
38 straipsnį, nepageidauja arba negali eiti pareigų pagal šio straipsnio
1 dalį, valdyba paskiria laikinąjį vykdomąjį direktorių, kuris vykdo
vykdomojo direktoriaus funkcijas ne ilgiau kaip 18 mėnesių, kol pagal
šio reglamento 54 straipsnio 2 dalį bus paskirtas vykdomasis direktorius.

3.   Šio straipsnio 1 ir 2 dalys taikomos direktorių pavaduotojams,
paskirtiems pagal Sprendimo 2009/371/TVR 38 straipsnį.

4.   Remdamasi Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygomis, jų 6 straipsnio
pirmoje pastraipoje nurodyta institucija pasiūlo sudaryti laikinojo
darbuotojo arba sutartininko neapibrėžtos trukmės darbo sutartį visiems
asmenims, kurie 2017 m. gegužės 1 d. yra įdarbinti vietiniais
darbuotojais pagal neapibrėžtos trukmės sutartį, kurią yra sudaręs pagal
Europolo Konvenciją įsteigtas Europolas. Darbo pasiūlymas teikiamas
įvertinus užduotis, kurias tarnautojas turės atlikti dirbdamas
laikinuoju darbuotoju arba sutartininku. Tokia darbo sutartis įsigalioja
ne vėliau kaip 2018 m. gegužės 1 d. Personalo narys, nepriėmęs šioje
dalyje nurodyto pasiūlymo, gali išsaugoti savo sutartinius ryšius su
Europolu pagal 53 straipsnio 1 dalį.

74 straipsnis

Biudžetui taikytinos pereinamojo laikotarpio nuostatos

Pagal Sprendimo 2009/371/TVR 42 straipsnį patvirtintų biudžetų įvykdymo
patvirtinimo procedūra užbaigiama pagal jo 43 straipsnyje nustatytas
taisykles.

XIII SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

75 straipsnis

Pakeitimas ir panaikinimas

1.   Valstybių narių, kurioms privalomas šis reglamentas, atžvilgiu
sprendimai 2009/371/TVR, 2009/934/TVR, 2009/935/TVR, 2009/936/TVR ir
2009/968/TVR pakeičiami šiuo reglamentu nuo 2017 m. gegužės 1 d.

Todėl sprendimai 2009/371/TVR, 2009/934/TVR, 2009/935/TVR, 2009/936/TVR
ir 2009/968/TVR yra panaikinami nuo 2017 m. gegužės 1 d.

2.   Valstybių narių, kurioms privalomas šis reglamentas, atžvilgiu
nuorodos į 1 dalyje nurodytus sprendimus laikomos nuorodomis į šį
reglamentą.

76 straipsnis

Tolesnis valdybos priimtų vidaus taisyklių galiojimas

Pagal Sprendimą 2009/371/TVR valdybos priimtos vidaus taisyklės ir
priemonės galioja toliau po 2017 m. gegužės 1 d., išskyrus atvejus, kai,
taikydama šį reglamentą, valdyba nusprendžia kitaip.

77 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymas

1.   Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo
Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

2.   Jis taikomas nuo 2017 m. gegužės 1 d.

Tačiau 71, 72 ir 73 straipsniai taikomi nuo 2016 m. birželio 13 d.

Šis reglamentas pagal Sutartis privalomas visas ir tiesiogiai taikomas
valstybėse narėse.

Priimta Strasbūre 2016 m. gegužės 11 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

M. SCHULZ

Tarybos vardu

Pirmininkė

J.A. HENNIS-PLASSCHAERT

------------------------------------------------------------------------

(1) <#ntc1-L_2016135LT.01005301-E0001>  2014 m. vasario 25 d. Europos
Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2016 m.
kovo 10 d. Tarybos pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą (dar
nepaskelbta Oficialiajame leidinyje). 2016 m. gegužės 11 d. Europos
Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

(2) <#ntc2-L_2016135LT.01005301-E0002>  2009 m. balandžio 6 d. Tarybos
sprendimas 2009/371/TVR dėl Europos policijos biuro (Europolo) įsteigimo
(OL L 121, 2009 5 15, p. 37
<http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/AUTO/?uri=OJ:L:2009:121:TOC>).

(3) <#ntc3-L_2016135LT.01005301-E0003>  OL C 316, 1995 11 27, p. 1
<http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/AUTO/?uri=OJ:C:1995:316:TOC>.

(4) <#ntc4-L_2016135LT.01005301-E0004>  OL C 115, 2010 5 4, p. 1
<http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/AUTO/?uri=OJ:C:2010:115:TOC>.

(5) <#ntc5-L_2016135LT.01005301-E0005>  2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos
sprendimas 2009/934/TVR dėl įgyvendinimo taisyklių, reglamentuojančių
Europolo santykius su partneriais, įskaitant keitimąsi asmens duomenimis
ir įslaptinta informacija, priėmimo (OL L 325, 2009 12 11, p. 6
<http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/AUTO/?uri=OJ:L:2009:325:TOC>).

(6) <#ntc6-L_2016135LT.01005301-E0006>  2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos
sprendimas 2009/935/TVR, kuriuo nustatomas trečiųjų valstybių ir
organizacijų, su kuriomis Europolas sudaro susitarimus, sąrašas (OL L
325, 2009 12 11, p. 12
<http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/AUTO/?uri=OJ:L:2009:325:TOC>).

(7) <#ntc7-L_2016135LT.01005301-E0007>  2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos
sprendimas 2009/936/TVR dėl Europolo analizei skirtoms darbo byloms
taikomų įgyvendinimo taisyklių priėmimo (OL L 325, 2009 12 11, p. 14
<http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/AUTO/?uri=OJ:L:2009:325:TOC>).

(8) <#ntc8-L_2016135LT.01005301-E0008>  2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos
sprendimas 2009/968/TVR dėl Europolo informacijos konfidencialumo
taisyklių priėmimo (OL L 332, 2009 12 17, p. 17
<http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/AUTO/?uri=OJ:L:2009:332:TOC>).

(9) <#ntc9-L_2016135LT.01005301-E0009>  2013 m. spalio 7 d. Tarybos
reglamentas (ES) Nr. 1053/2013, kuriuo sukuriamas tikrinimo, kaip
taikoma Šengeno acquis, vertinimo ir stebėsenos mechanizmas, ir
panaikinamas 1998 m. rugsėjo 16 d. Vykdomojo komiteto sprendimas,
įsteigiantis Šengeno įvertinimo ir įgyvendinimo nuolatinį komitetą (OL L
295, 2013 11 6, p. 27
<http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/AUTO/?uri=OJ:L:2013:295:TOC>).

(10) <#ntc10-L_2016135LT.01005301-E0010>  1969 m. kovo 25 d. Tarybos
reglamentas (Euratomas, EAPB, EEB) Nr. 549/69, nustatantis Europos
Bendrijų pareigūnų ir kitų tarnautojų kategorijas, kurioms taikomos
Bendrijų protokolo dėl privilegijų ir imunitetų 12 straipsnio,
13 straipsnio antrosios pastraipos ir 14 straipsnio nuostatos (OL L 74,
1969 3 27, p. 1
<http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/AUTO/?uri=OJ:L:1969:074:TOC>).

(11) <#ntc11-L_2016135LT.01005301-E0011>  2000 m. gruodžio 18 d. Europos
Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos
Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo
tokių duomenų judėjimo (OL L 8, 2001 1 12, p. 1
<http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/AUTO/?uri=OJ:L:2001:008:TOC>).

(12) <#ntc12-L_2016135LT.01005301-E0012>  2016 m. balandžio 27 d.
Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/680 dėl fizinių asmenų
apsaugos kompetentingoms institucijoms tvarkant asmens duomenis
nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, atskleidimo ar baudžiamojo
persekiojimo už jas arba bausmių vykdymo tikslais ir dėl laisvo tokių
duomenų judėjimo, ir kuriuo panaikinamas Tarybos pamatinis sprendimas
2008/977/TVR (OL L 119, 2016 5 4, p. 89
<http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/AUTO/?uri=OJ:L:2016:119:TOC>).

(13) <#ntc13-L_2016135LT.01005301-E0013>  Europos Tarybos Ministrų
Komiteto rekomendacija Nr. R(87) 15 valstybėms narėms, reglamentuojanti
asmens duomenų naudojimą policijos sektoriuje, 1987 9 17.

(14) <#ntc14-L_2016135LT.01005301-E0014>  OL L 56, 1968 3 4, p. 1
<http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/AUTO/?uri=OJ:L:1968:056:TOC>.

(15) <#ntc15-L_2016135LT.01005301-E0015>  2013 m. rugsėjo 30 d.
Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 1271/2013 dėl finansinio
pagrindų reglamento, taikomo įstaigoms, nurodytoms Europos Parlamento ir
Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 208 straipsnyje (OL L
328, 2013 12 7, p. 42
<http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/AUTO/?uri=OJ:L:2013:328:TOC>).

(16) <#ntc16-L_2016135LT.01005301-E0016>  2012 m. spalio 29 d. Komisijos
deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 1268/2012 dėl Europos Parlamento ir
Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam
biudžetui taikomų finansinių taisyklių taikymo taisyklių (OL L 362, 2012
12 31, p. 1
<http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/AUTO/?uri=OJ:L:2012:362:TOC>).

(17) <#ntc17-L_2016135LT.01005301-E0017>  2013 m. rugsėjo 11 d. Europos
Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl
Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir kuriuo
panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999
ir Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999 (OL L 248, 2013 9 18,
p. 1
<http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/AUTO/?uri=OJ:L:2013:248:TOC>).

(18) <#ntc18-L_2016135LT.01005301-E0018>  2013 m. rugsėjo 23 d. Tarybos
sprendimas 2013/488/ES dėl ES įslaptintos informacijos apsaugai
užtikrinti skirtų saugumo taisyklių (OL L 274, 2013 10 15, p. 1
<http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/AUTO/?uri=OJ:L:2013:274:TOC>).

(19) <#ntc19-L_2016135LT.01005301-E0019>  1998 m. gruodžio 3 d. Tarybos
aktas, nustatantis Europolo darbuotojų tarnybos nuostatus (OL C 26,
1999 1 30, p. 23
<http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/AUTO/?uri=OJ:C:1999:026:TOC>).

(20) <#ntc20-L_2016135LT.01005301-E0020>  2005 m. liepos 12 d. Tarybos
sprendimas 2005/511/TVR dėl euro apsaugos nuo padirbinėjimo paskiriant
Europolą centriniu biuru kovoje su euro padirbinėjimu (OL L 185,
2005 7 16, p. 35
<http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/AUTO/?uri=OJ:L:2005:185:TOC>).

(21) <#ntc21-L_2016135LT.01005301-E0021>  2005 m. spalio 26 d. Europos
Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/60/EB dėl finansų sistemos apsaugos
nuo jos panaudojimo pinigų plovimui ir teroristų finansavimui (OL L 309,
2005 11 25, p. 15
<http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/AUTO/?uri=OJ:L:2005:309:TOC>).

(22) <#ntc22-L_2016135LT.01005301-E0022>  2002 m. birželio 13 d. Tarybos
pagrindų sprendimas 2002/584/TVR dėl Europos arešto orderio ir perdavimo
tarp valstybių narių tvarkos (OL L 190, 2002 7 18, p. 1
<http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/AUTO/?uri=OJ:L:2002:190:TOC>).

(23) <#ntc23-L_2016135LT.01005301-E0023>  2001 m. gegužės 30 d. Europos
Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės
visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos
dokumentais (OL L 145, 2001 5 31, p. 43
<http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/AUTO/?uri=OJ:L:2001:145:TOC>).

(24) <#ntc24-L_2016135LT.01005301-E0024>  OL C 95, 2014 4 1, p. 1
<http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/AUTO/?uri=OJ:C:2014:095:TOC>.

(25) <#ntc25-L_2016135LT.01005301-E0025>  2012 m. spalio 25 d. Europos
Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl
Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo
panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L
298, 2012 10 26, p. 1
<http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/AUTO/?uri=OJ:L:2012:298:TOC>).

(26) <#ntc26-L_2016135LT.01005301-E0026>  Reglamentas Nr. 1, nustatantis
Europos atominės energijos bendrijoje vartojamas kalbas (OL 17, 1958
10 6, p. 385/58
<http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/AUTO/?uri=OJ:P:1958:017:TOC>).

(27) <#ntc27-L_2016135LT.01005301-E0027>  OL L 136, 1999 5 31, p. 15
<http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/AUTO/?uri=OJ:L:1999:136:TOC>.

(28) <#ntc28-L_2016135LT.01005301-E0028>  1996 m. lapkričio 11 d.
Tarybos reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų
patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų
finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (OL L 292, 1996
11 15, p. 2
<http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/AUTO/?uri=OJ:L:1996:292:TOC>).

------------------------------------------------------------------------

I PRIEDAS

3 straipsnio 1 dalyje nurodytų nusikaltimų sąrašas

—

	

Terorizmas,

—

	

organizuotas nusikalstamumas,

—

	

neteisėta prekyba narkotikais,

—

	

pinigų plovimo veikla,

—

	

nusikaltimai, susiję su branduolinėmis ir radioaktyviosiomis medžiagomis,

—

	

neteisėtas imigrantų gabenimas,

—

	

prekyba žmonėmis,

—

	

su transporto priemonėmis susiję nusikaltimai,

—

	

nužudymas ir sunkus kūno sužalojimas,

—

	

neteisėta prekyba žmogaus organais ir audiniais,

—

	

žmonių grobimas, neteisėtas laisvės atėmimas ir įkaitų ėmimas,

—

	

rasizmas ir ksenofobija,

—

	

plėšimas ir vagystė sunkinančiomis aplinkybėmis,

—

	

neteisėta prekyba kultūros vertybėmis, įskaitant antikvarines vertybes
ir meno kūrinius,

—

	

apgaulė ir sukčiavimas,

—

	

nusikaltimai Sąjungos finansiniams interesams,

—

	

prekyba vertybiniais popieriais pasinaudojant viešai neatskleista
informacija ir manipuliavimas finansų rinka,

—

	

reketas ir turto prievartavimas,

—

	

klastojimas ir gaminių piratavimas,

—

	

administracinių dokumentų klastojimas ir neteisėta prekyba jais,

—

	

pinigų ir mokėjimo priemonių padirbinėjimas,

—

	

elektroniniai nusikaltimai,

—

	

korupcija,

—

	

neteisėta prekyba ginklais, šaudmenimis ir sprogmenimis,

—

	

neteisėta prekyba nykstančių rūšių gyvūnais,

—

	

neteisėta prekyba nykstančių rūšių ir veislių augalais,

—

	

nusikaltimai aplinkai, įskaitant taršą iš laivų,

—

	

neteisėta prekyba hormoninėmis ir kitomis augimą skatinančiomis medžiagomis,

—

	

seksualinė prievarta ir seksualinis išnaudojimas, įskaitant prievartos
prieš vaikus medžiagą ir ryšių su vaikais mezgimą seksualiniais tikslais,

—

	

genocidas, nusikaltimai žmoniškumui ir karo nusikaltimai.

------------------------------------------------------------------------

II PRIEDAS

A.   Asmens duomenų kategorijų ir duomenų subjektų, kurių duomenys gali
būti renkami ir tvarkomi 18 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytos
kryžminės patikros tikslu, kategorijų sąrašas

	

1.

	

Kryžminės patikros tikslu renkami ir tvarkomi asmens duomenys apie:

a)

	

asmenis, kurie pagal atitinkamos valstybės narės nacionalinę teisę
įtariami padarę ar dalyvavę darant Europolo kompetencijai priskiriamą
nusikalstamą veiką arba nuteisti už tokią veiką;

b)

	

asmenis, dėl kurių pagal atitinkamos valstybės narės nacionalinę teisę
yra faktinių prielaidų arba pagrįstų priežasčių manyti, kad jie padarys
Europolo kompetencijai priskiriamas nusikalstamas veikas;

	

2.

	

Duomenis apie 1 dalyje nurodytus asmenis gali sudaryti tik tokios asmens
duomenų kategorijos:

a)

	

pavardė, mergautinė pavardė, vardai ir, jei yra, kiti vardai ar
išgalvoti vardai;

b)

	

gimimo data ir vieta;

c)

	

pilietybė;

d)

	

lytis;

e)

	

atitinkamo asmens gyvenamoji vieta, profesija ir buvimo vieta;

f)

	

socialinio draudimo numeriai, vairuotojo pažymėjimų, tapatybės dokumentų
ir paso duomenys ir

g)

	

prireikus kiti požymiai, galintys padėti nustatyti asmens tapatybę,
įskaitant būdingus objektyvius fizinius požymius, kurių negalima
pakeisti, pavyzdžiui, daktiloskopinius duomenis ir DNR analitę
(nustatytus remiantis nekoduojama DNR dalimi).

	

3.

	

Be 2 dalyje nurodytų duomenų, taip pat gali būti renkami ir tvarkomi šių
kategorijų 1 dalyje nurodytų asmenų asmens duomenys:

a)

	

duomenys apie nusikalstamas veikas, taip pat nusikalstamas veikas, kurių
padarymu asmenys yra įtariami, bei informacija apie tai, kur ir kaip jos
(kaip įtariama) buvo padarytos;

b)

	

informacija apie priemones, kurios buvo ar galėjo būti naudojamos toms
nusikalstamoms veikoms padaryti, įskaitant informaciją apie juridinius
asmenis;

c)

	

bylą tiriantys padaliniai ir jų bylų numeriai;

d)

	

informacija apie įtariamą dalyvavimą nusikalstamoje organizacijoje;

e)

	

informacija apie apkaltinamuosius nuosprendžius, kai jie yra susiję su
nusikalstamomis veikomis, patenkančiomis į Europolo kompetenciją;

f)

	

informacija apie duomenis įvedusį subjektą.

Šie duomenys Europolui gali būti pateikti net ir tuo atveju, jei
konkretūs asmenys juose dar neminimi.

	

4.

	

Europolo ar nacionalinių padalinių turima papildoma informacija apie
1 dalyje nurodytus asmenis gali būti perduodama bet kuriam nacionaliniam
padaliniui arba Europolui, jeigu jie to paprašo. Nacionaliniai
padaliniai perduoda šią informaciją pagal savo nacionalinę teisę.

	

5.

	

Jei atitinkamam asmeniui iškelta byla galutinai nutraukiama arba jei tas
asmuo galutinai išteisinamas, su byla susiję duomenys, į kuriuos
atsižvelgiant priimtas kuris nors iš šių sprendimų, panaikinami.

B.   Asmens duomenų kategorijų ir duomenų subjektų, kurių duomenys gali
būti renkami ir tvarkomi strateginės ar teminio pobūdžio analizės
tikslais, operatyvinės analizės tikslais ar siekiant sudaryti
palankesnes galimybes keistis informacija, kaip nurodyta 18 straipsnio
2 dalies b, c ir d punktuose, kategorijų sąrašas

	

1.

	

Strateginės ar teminio pobūdžio analizės tikslais, operatyvinės analizės
tikslais ar siekiant sudaryti palankesnes galimybes valstybėms narėms,
Europolui, kitoms Sąjungos įstaigoms, trečiosioms šalims ir
tarptautinėms organizacijoms keistis informacija, renkami ir tvarkomi
asmens duomenys yra duomenys apie:

a)

	

asmenis, kurie pagal atitinkamos valstybės narės nacionalinę teisę
įtariami padarę ar dalyvavę darant Europolo kompetencijai priskiriamą
nusikalstamą veiką arba nuteisti už tokią veiką;

b)

	

asmenis, dėl kurių pagal atitinkamos valstybės narės nacionalinę teisę
yra faktinių prielaidų arba pagrįstų priežasčių manyti, kad jie padarys
Europolo kompetencijai priskiriamas nusikalstamas veikas;

c)

	

asmenis, kurie gali būti kviečiami liudyti tyrimuose, susijusiuose su
tiriamomis nusikalstamomis veikomis, arba paskesnėse baudžiamosiose bylose;

d)

	

asmenis, kurie yra nukentėję dėl vienos iš tiriamų nusikalstamų veikų
arba, kaip matyti iš tam tikrų faktų, gali būti nukentėję nuo tokios
nusikalstamos veikos;

e)

	

kontaktinius asmenis ir bendrininkus ir

f)

	

asmenis, kurie gali suteikti informacijos apie tiriamas nusikalstamas
veikas.

	

2.

	

Gali būti tvarkomi tokie 1 dalies a ir b punktuose nurodytų kategorijų
asmenų asmens duomenys, įskaitant susijusius administracinius duomenis:

a)

	

asmens duomenys:

i)

	

dabartinės ir ankstesnės pavardės;

ii)

	

dabartiniai ir ankstesni vardai;

iii)

	

mergautinė pavardė;

iv)

	

tėvo vardas ir pavardė (jei reikia tapatybės nustatymui);

v)

	

motinos vardas ir pavardė (jei reikia tapatybės nustatymui);

vi)

	

lytis;

vii)

	

gimimo data;

viii)

	

gimimo vieta;

ix)

	

pilietybė;

x)

	

santuokinė padėtis;

xi)

	

kiti vardai;

xii)

	

pravardė;

xiii)

	

išgalvotas arba netikras vardas;

xiv)

	

dabartinė ir ankstesnė gyvenamoji vieta ir (arba) nuolatinė gyvenamoji
vieta;

b)

	

fizinių savybių apibūdinimas:

i)

	

fizinių savybių apibūdinimas;

ii)

	

išskirtiniai požymiai (žymos, randai, tatuiruotės ir pan.);

c)

	

tapatybės nustatymo priemonės:

i)

	

asmens tapatybės dokumentai / vairuotojo pažymėjimas;

ii)

	

nacionalinės tapatybės kortelės / paso numeriai;

iii)

	

nacionalinis tapatybės numeris / socialinio draudimo numeris, jei taikoma;

iv)

	

atvaizdai ir kita informacija apie išvaizdą;

v)

	

teismo ekspertizės informacija apie asmens tapatybę, pavyzdžiui, pirštų
atspaudai, DNR analitė (nustatyta iš nekoduojamos DNR dalies), balso
ypatybės, kraujo grupė, odontologinė informacija;

d)

	

profesija ir gebėjimai:

i)

	

dabartinė darbovietė ir profesija;

ii)

	

ankstesnė darbovietė ir profesija;

iii)

	

išsilavinimas (vidurinis / universitetinis / profesinis);

iv)

	

kvalifikacijos;

v)

	

gebėjimai ir kitos žinios (kalba ir kt.);

e)

	

ekonominė ir finansinė informacija:

i)

	

finansiniai duomenys (banko sąskaitos ir kodai, kreditinės kortelės ir
t. t.);

ii)

	

grynieji pinigai;

iii)

	

akcijos / kitas turtas;

iv)

	

duomenys apie nuosavybę;

v)

	

ryšiai su įmonėmis;

vi)

	

kontaktai su bankais ir kredito įstaigomis;

vii)

	

mokestinė padėtis;

viii)

	

kita informacija apie tai, kaip asmuo tvarko finansinius reikalus;

f)

	

duomenys apie elgesį:

i)

	

gyvenimo būdas (pavyzdžiui, gyvenimas ne pagal išgales) ir įpročiai;

ii)

	

judėjimas;

iii)

	

dažnai lankomos vietos;

iv)

	

ginklai ir kitos pavojingos priemonės;

v)

	

pavojingumo įvertinimas;

vi)

	

specifinė rizika, pavyzdžiui, pabėgimo galimybė, dvigubų agentų
naudojimas, ryšiai su teisėsaugos pareigūnais;

vii)

	

su nusikalstamumu susiję bruožai ir charakteristikos;

viii)

	

narkotikų vartojimas;

g)

	

kontaktiniai asmenys ir bendrininkai, įskaitant kontaktų ar
bendrininkavimo rūšį ir pobūdį;

h)

	

naudojamos komunikacijos priemonės, pavyzdžiui, telefonas (stacionarus /
mobilusis), faksas, pranešimų gaviklis, elektroninis paštas, pašto
adresai, interneto ryšio priemonė (-ės);

i)

	

naudojamos transporto priemonės, pavyzdžiui, sausumos transporto
priemonės, laivai, orlaiviai, įskaitant tų transporto priemonių
identifikavimo informaciją (registracijos numerius);

j)

	

informacija apie nusikalstamą elgesį:

i)

	

ankstesni teistumai;

ii)

	

įtariamas dalyvavimas nusikalstamoje veikloje;

iii)

	

modi operandi;

iv)

	

priemonės, kurios buvo arba gali būti naudojamos pasiruošti nusikaltimų
vykdymui ir (arba) juos vykdyti;

v)

	

priklausymas nusikalstamoms grupuotėms / organizacijoms ir padėtis
grupuotėje / organizacijoje;

vi)

	

vaidmuo nusikalstamoje organizacijoje;

vii)

	

geografinė nusikalstamos veiklos zona;

viii)

	

tyrimo metu surinkta medžiaga, pavyzdžiui, filmuota medžiaga ir
fotografijos;

k)

	

nuorodos į kitas informacijos sistemas, kuriose saugoma informacija apie
asmenį:

i)

	

Europolas;

ii)

	

policijos / muitinės įstaigos;

iii)

	

kitos teisėsaugos įstaigos;

iv)

	

tarptautinės organizacijos;

v)

	

viešieji subjektai;

vi)

	

privatūs subjektai;

l)

	

informacija apie juridinius asmenis, susijusius su e ir j punktuose
nurodytais duomenimis:

i)

	

juridinio asmens pavadinimas;

ii)

	

vieta;

iii)

	

įsisteigimo data ir vieta;

iv)

	

administracinis registracijos numeris;

v)

	

teisinė forma;

vi)

	

kapitalas;

vii)

	

veiklos sritis;

viii)

	

nacionalinės ir tarptautinės patronuojamosios bendrovės;

ix)

	

direktoriai;

x)

	

ryšiai su bankais.

	

3.

	

1 dalies e punkte nurodyti kontaktiniai asmenys ir bendrininkai – tai
asmenys, iš kurių, yra pakankamai pagrindo manyti, galima gauti
informacijos apie 1 dalies a ir b punktuose nurodytus asmenis, kuri
svarbi atliekant analizę, su sąlyga, kad šie asmenys nepatenka į
1 dalies a, b, c, d ir f punktuose nurodytas kategorijas. Kontaktiniai
asmenys – tai asmenys, retkarčiais susisiekiantys su 1 dalies a ir
b punktuose nurodytais asmenimis. Bendrininkai – asmenys, reguliariai
palaikantys kontaktus su 1 dalies a ir b punktuose nurodytais asmenimis.

Kontaktinių asmenų ir bendrininkų atveju duomenys, nurodyti 2 dalyje,
prireikus gali būti saugomi, jei yra pagrindo manyti, kad jie reikalingi
tokių asmenų santykiams su 1 dalies a ir b punktuose nurodytais
asmenimis analizuoti. Šiame kontekste laikomasi tokių nuostatų:

a)

	

turi būti kuo greičiau išaiškinti tokie santykiai;

b)

	

2 dalyje nurodyti duomenys nedelsiant panaikinami, paaiškėjus, kad
prielaida apie tokius santykius buvo nepagrįsta;

c)

	

2 dalyje nurodyti duomenys gali būti saugomi, jeigu kontaktiniai asmenys
ar bendrininkai įtariami padarę nusikalstamą veiką, patenkančią į
Europolo tikslų taikymo sritį, arba buvo nuteisti už tokią nusikalstamą
veiką, arba jeigu pagal atitinkamos valstybės narės nacionalinę teisę
yra faktinių prielaidų arba pagrįstų priežasčių manyti, kad jie tokią
nusikalstamą veiką padarys;

d)

	

2 dalyje nurodyti duomenys apie kontaktinius asmenis ir kontaktinių
asmenų bendrininkus, taip pat apie bendrininkų kontaktinius asmenis ir
bendrininkus, nesaugomi, išskyrus duomenis apie kontaktų ir
bendrininkavimo su 1 dalies a ir b punktuose nurodytais asmenimis rūšį
ir pobūdį;

e)

	

jeigu ankstesniuose punktuose nurodytų dalykų patikslinti neįmanoma, į
tai atsižvelgiama priimant sprendimą dėl to, ar reikia ir kokius
duomenis reikia saugoti tolesnės analizės tikslais.

	

4.

	

Kalbant apie asmenį, kuris, kaip nurodyta 1 dalies d punkte, yra
nukentėjęs nuo vienos iš tiriamų nusikalstamų veikų arba, kaip matyti iš
tam tikrų faktų, gali būti nukentėjęs nuo tokios nusikalstamos veikos,
gali būti saugomi duomenys, nurodyti 2 dalies a punkto–c punkto
iii papunktyje, taip pat tokių kategorijų duomenys:

a)

	

nukentėjusiojo identifikavimo duomenys;

b)

	

priežastys, dėl kurių asmuo nukentėjo;

c)

	

žala (fizinė / finansinė / psichologinė / kita);

d)

	

ar reikia užtikrinti anonimiškumą;

e)

	

ar yra galimybė dalyvauti teismo posėdyje;

f)

	

iš 1 dalies d punkte nurodytų asmenų arba per juos gauta informacija
apie nusikalstamas veikas, įskaitant, kai tai reikalinga, informaciją
apie jų santykius su kitais asmenimis 1 dalies a ir b punktuose nurodytų
asmenų tapatybei nustatyti.

Kiti duomenys, nurodyti 2 dalyje, esant reikalui gali būti saugomi, jei
yra pagrindo manyti, kad jie reikalingi tokio asmens kaip nukentėjusiojo
ar potencialaus nukentėjusiojo vaidmeniui analizuoti.

Duomenys, kurių tolesnei analizei nereikia, panaikinami.

	

5.

	

Kalbant apie asmenis, kurie, kaip nurodyta 1 dalies c punkte, gali būti
pakviesti liudyti tyrimuose, susijusiuose su tiriamomis nusikalstamomis
veikomis, arba paskesnėse baudžiamosiose bylose, gali būti saugomi
duomenys, nurodyti 2 dalies a punkto–c punkto iii papunktyje, taip pat
šiuos kriterijus atitinkančių kategorijų duomenys:

a)

	

tokių asmenų suteikta informacija apie nusikaltimus, įskaitant
informaciją apie jų santykius su kitais asmenimis, kurių duomenys
saugomi analizei skirtoje darbo byloje;

b)

	

ar reikia užtikrinti anonimiškumą;

c)

	

ar reikia užtikrinti apsaugą ir kas ją turi užtikrinti;

d)

	

nauja tapatybė;

e)

	

ar yra galimybė dalyvauti teismo posėdyje.

Kiti duomenys, nurodyti 2 dalyje, esant reikalui, gali būti saugomi, jei
yra pagrindo manyti, kad jie reikalingi tokių asmenų kaip liudytojų
vaidmeniui analizuoti.

Duomenys, kurių tolesnei analizei nereikia, panaikinami.

	

6.

	

Kalbant apie asmenis, kurie, kaip nurodyta 1 dalies f punkte, gali
suteikti informacijos apie tiriamas nusikalstamas veikas, gali būti
saugomi duomenys, nurodyti pradedant 2 dalies a punktu ir baigiant c
punkto iii papunkčiu, taip pat gali būti saugomi tam tikrų kategorijų
duomenys, atitinkantys šiuos kriterijus:

a)

	

užkoduoti asmens duomenys;

b)

	

suteiktos informacijos tipas;

c)

	

ar reikia užtikrinti anonimiškumą;

d)

	

ar reikia užtikrinti apsaugą ir kas ją turi užtikrinti;

e)

	

nauja tapatybė;

f)

	

ar yra galimybė dalyvauti teismo posėdyje;

g)

	

neigiama patirtis;

h)

	

atlygis (finansinis atlygis / privilegijos).

Kiti duomenys, nurodyti 2 dalyje, esant reikalui, gali būti saugomi, jei
yra pagrindo manyti, kad jie reikalingi tokių asmenų kaip informatorių
vaidmeniui analizuoti.

Duomenys, kurių tolesnei analizei nereikia, panaikinami.

	

7.

	

Jeigu atliekant analizę kuriuo nors metu patikimų ir pagrįstų požymių
pagrindu paaiškėja, kad asmuo turi būti priskirtas kitai šiame priede
apibrėžtai asmenų kategorijai, nei jis buvo iš pradžių priskirtas,
Europolas gali tvarkyti tik tuos tokio asmens duomenis, kuriuos
leidžiama tvarkyti šioje naujoje kategorijoje, o visi kiti duomenys
panaikinami.

Jeigu gavus tokios informacijos paaiškėja, kad asmuo turi būti
priskirtas dviem ar daugiau skirtingoms šiame priede nurodytoms
kategorijoms, Europolas gali tvarkyti visus duomenis, kuriuos leidžiama
tvarkyti šiose kategorijose.

------------------------------------------------------------------------
