27.10.2017   

	

LT

	

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

	

C 366/7

------------------------------------------------------------------------

P8_TA(2015)0395

Europos Sąjungos rinkimų teisės reforma

2015 m. lapkričio 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos
Sąjungos rinkimų teisės reformos (2015/2035(INL))

(2017/C 366/02)

Europos Parlamentas,

—

	

atsižvelgdamas į Aktą dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis
tiesiogine visuotine rinkimų teise (toliau – Rinkimų aktas), pridėtą
prie 1976 m. rugsėjo 20 d. Tarybos sprendimo, su pakeitimais (1)
<#ntr1-C_2017366LT.01000701-E0001>, ypač į jo 14 straipsnį,

—

	

atsižvelgdamas į Sutartis, ypač į Europos Sąjungos sutarties (ES
sutarties) 9, 10 ir 14 straipsnius bei 17 straipsnio 7 dalį ir
į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 22 straipsnį,
223 straipsnio 1 dalį ir 225 straipsnį, taip pat į Protokolo Nr. 1 dėl
nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje 2 straipsnį,

—

	

atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir
imunitetų,

—

	

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Europos Parlamento
rinkimų procedūros, ypač į 1998 m. liepos 15 d. rezoliuciją dėl rinkimų
tvarkos, apimančios bendrus principus dėl Europos Parlamento narių
rinkimų, projekto (2) <#ntr2-C_2017366LT.01000701-E0002>,
2012 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją dėl 2014 m. Europos Parlamento
rinkimų (3) <#ntr3-C_2017366LT.01000701-E0003> ir 2013 m. liepos 4 d.
rezoliuciją dėl geresnio 2014 m. Europos Parlamento rinkimų
organizavimo (4) <#ntr4-C_2017366LT.01000701-E0004>,

—

	

atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 13 d. rezoliuciją dėl Europos Parlamento
sudėties atsižvelgiant į 2014 m. vyksiančius Europos Parlamento
rinkimus (5) <#ntr5-C_2017366LT.01000701-E0005>,

—

	

atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 12 d. Komisijos rekomendaciją 2013/142/ES,
kaip Europos Parlamento rinkimus padaryti dar demokratiškesnius ir
sklandesnius (6) <#ntr6-C_2017366LT.01000701-E0006>,

—

	

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 8 d. Komisijos komunikatą
„2014 m. Europos Parlamento rinkimų ataskaita“ (COM(2015)0206),

—

	

atsižvelgdamas į Europos pridėtinės vertės vertinimą „Europos Sąjungos
rinkimų teisės aktų reforma“ (7) <#ntr7-C_2017366LT.01000701-E0007>,

—

	

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 20 d. Pagrindų susitarimą dėl Europos
Parlamento ir Europos Komisijos santykių (8)
<#ntr8-C_2017366LT.01000701-E0008>,

—

	

atsižvelgdamas į 1993 m. gruodžio 6 d. Tarybos direktyvą 93/109/EB,
nustatančią išsamias priemones Sąjungos piliečiams, gyvenantiems
valstybėje narėje ir nesantiems šios valstybės piliečiais, naudotis
balsavimo teise ir būti kandidatais per Europos Parlamento rinkimus (9)
<#ntr9-C_2017366LT.01000701-E0009>,

—

	

atsižvelgdamas į 2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos
reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 dėl Europos politinių partijų
ir Europos politinių fondų statuto ir finansavimo (10)
<#ntr10-C_2017366LT.01000701-E0010>, ypač į jo 13, 21 ir 31 straipsnius,

—

	

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (toliau –
Chartija), ypač į jos 11, 23 ir 39 straipsnius,

—

	

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 ir 52 straipsnius,

—

	

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A8-0286/2015),

A.

	

kadangi pagal SESV 223 straipsnį Europos Parlamentui suteikiama teisė
inicijuoti savo rinkimų procedūros reformą, siekiant parengti visoje
Sąjungoje taikomą vienodą procedūrą arba procedūrą, grindžiamą visose
valstybėse narėse taikomais bendrais principais, ir pareikšti pritarimą
šiuo klausimu;

B.

	

kadangi vykdant Europos Parlamento rinkimų procedūros reformą turėtų
būti siekiama stiprinti demokratinę ir tarpvalstybinę rinkimų į Europos
Parlamentą dimensiją, Sąjungos sprendimų priėmimo proceso demokratinį
teisėtumą ir Sąjungos pilietybės koncepciją, tobulinti Europos
Parlamento veikimą ir Sąjungos valdymą, padidinti Europos Parlamento
veiklos teisėtumą, užtikrinti, kad būtų labiau paisoma rinkimų lygybės
ir lygių galimybių principų, didinti rinkimų į Europos Parlamentą
rengimo sistemos veiksmingumą ir priartinti Europos Parlamento narius
prie rinkėjų, ypač jauniausių iš jų;

C.

	

kadangi rinkimų procedūros reforma turi būti vykdoma laikantis
subsidiarumo ir proporcingumo principų ir ją vykdant neturėtų būti
siekiama nepagrįstai nustatyti vienodos tvarkos;

D.

	

kadangi galimybė nustatyti vienodą rinkimų procedūrą, grindžiamą
tiesiogine visuotine rinkimų teise, nuo 1957 m. įtvirtinta Sutartyse;

E.

	

kadangi dėl vis mažėjančio rinkėjų, ypač jauniausių iš jų, aktyvumo per
rinkimus į Europos Parlamentą ir nepakankamo rinkėjų domėjimosi Europos
Sąjungos klausimais kyla grėsmė Europos ateičiai, todėl reikia idėjų,
kurios padėtų atgaivinti Europos demokratiją;

F.

	

kadangi veiksmingai suvienodinus rinkimų į Europos Parlamentą procedūrą
visose valstybėse narėse būtų galima geriau skatinti visus Sąjungos
piliečius naudotis savo teise dalyvauti demokratiniame Sąjungos gyvenime
lygiomis teisėmis, tuo pat metu stiprinant politinę Europos integracijos
dimensiją;

G.

	

kadangi Europos Parlamento kompetencija pamažu plėtėsi nuo pirmųjų
tiesioginių rinkimų 1979 m. ir kadangi dabar Europos Parlamentas yra
lygiavertė teisėkūros institucija kartu su Taryba daugelyje Sąjungos
politikos sričių; šis pokytis iš esmės įvyko įsigaliojus Lisabonos
sutarčiai;

H.

	

kadangi Lisabonos sutartimi buvo pakeisti Europos Parlamento narių
įgaliojimai, t. y. EP nariai tapo tiesioginiais Sąjungos piliečių
atstovais (11) <#ntr11-C_2017366LT.01000701-E0011> ir jie nebelaikomi
į Bendriją susibūrusių valstybių tautų atstovais (12)
<#ntr12-C_2017366LT.01000701-E0012>;

I.

	

kadangi 2002 m. buvo atlikta vienintelė Rinkimų akto reforma Tarybai
priėmus Sprendimą 2002/772/EB, Euratomas (13)
<#ntr13-C_2017366LT.01000701-E0013>, pagal kurį reikalaujama, kad
valstybėse narėse rengiami rinkimai būtų pagrįsti proporcingu
atstovavimu ir būtų taikoma kandidatų sąrašo arba vieno perleidžiamo
balso sistema ir panaikinamas dvigubas Europos Parlamento narių
mandatas; be to, kadangi valstybėms narėms aiškiai suteikiama teisė
sudaryti rinkimų apygardas nacionaliniu lygmeniu ir nustatyti
nacionalinius rinkimų slenksčius, kurie negali viršyti 5 proc. atiduotų
balsų;

J.

	

kadangi dar nepasiektas visapusiškas susitarimas dėl iš tikrųjų vienodos
rinkimų procedūros, nors rinkimų sistemos palaipsniui šiek tiek
panašėjo, inter alia, remiantis priimtais antrinės teisės aktais,
pavyzdžiui, Tarybos direktyva 93/109/EB;

K.

	

kadangi Sąjungos pilietybės sąvoka, oficialiai tapusi konstitucinės
sistemos dalimi 1993 m. pagal Mastrichto sutartį, apima Sąjungos
piliečių teisę dalyvauti rinkimuose į Europos Parlamentą ir savivaldos
rinkimuose savo valstybėse narėse ir toje valstybėje narėje, kurioje jie
gyvena, tomis pačiomis sąlygomis kaip tos valstybės piliečiai (14)
<#ntr14-C_2017366LT.01000701-E0014>; kadangi Chartija, kuri įsigaliojus
Lisabonos sutarčiai tapo teisiškai privaloma, ši teisė buvo dar labiau
sutvirtinta;

L.

	

kadangi nepaisant šių reformų rinkimai į Europos Parlamentą vis dar iš
esmės reglamentuojami nacionalinės teisės aktais, rinkimų kampanijos yra
nacionalinio pobūdžio, o Europos politinės partijos negali tinkamai
vykdyti savo konstitucinių įgaliojimų ir prisidėti formuojant europinį
politinį sąmoningumą ir reiškiant Sąjungos piliečių valią, kaip to
reikalaujama pagal ES sutarties 10 straipsnio 4 dalį;

M.

	

kadangi Europos politinės partijos gali geriausiai prisidėti „formuojant
europinį politinį sąmoningumą“, todėl jos turėtų aktyviau dalyvauti
vykdant rinkimų į Parlamentą kampanijas, kad padidėtų jų matomumas ir
būtų parodyta balsavimo už tam tikrą nacionalinę partiją ir šio
balsavimo poveikio Europos lygio frakcijai Europos Parlamente sąsaja;

N.

	

kadangi įvairiose valstybėse narėse ir partijose taikoma kandidatų
rinkimuose į Europos Parlamentą paskyrimo procedūra gerokai skiriasi,
visų pirma kalbant apie skaidrumą ir demokratinius standartus, nors
atviros, skaidrios ir demokratinės kandidatų atrankos procedūros itin
svarbios siekiant didinti pasitikėjimą politine sistema;

O.

	

kadangi galutinių kandidatų sąrašų rengiantis rinkimams į Europos
Parlamentą sudarymo terminai valstybėse narėse labai skiriasi ir šiuo
metu įvairuoja nuo 17 iki 83 dienų, taigi kandidatams ir rinkėjams
visoje Sąjungoje sudaromos nevienodos sąlygos kalbant apie laiką, kuris
jiems skiriamas kampanijai vykdyti arba savo sprendimui, už ką balsuoti,
apmąstyti;

P.

	

kadangi galutinių rinkėjų sąrašų rengiantis rinkimams į Europos
Parlamentą sudarymo terminai valstybėse narėse labai skiriasi ir dėl to
gali būti sudėtinga arba net neįmanoma valstybėms narėms keistis
informacija apie rinkėjus (siekiant išvengti balsavimo du kartus);

Q.

	

kadangi sukūrus bendrą rinkimų apygardą, kurioje iškeltų kandidatų
sąrašų pirmosiose vietose būtų įrašyti kiekvienos vadinamosios politinės
šeimos kandidatai į Komisijos pirmininko pareigas, labai sustiprėtų
Europos demokratija ir būtų įtvirtintas dar didesnis Komisijos
pirmininko rinkimų teisėtumas;

R.

	

kadangi pagal dabartines rinkimų į Europos Parlamentą taisykles šiems
rinkimams leidžiama taikyti neprivalomą rinkimų slenkstį, t. y. ne
daugiau kaip 5 proc. atiduotų balsų, ir kadangi 15 valstybių narių
pasinaudojo šia galimybe ir nustatė 3–5 proc. slenksčius; kadangi
mažesnėse valstybėse narėse ir valstybėse narėse, kurios savo rinkimų
teritoriją padalinusios į rinkimų apygardas, faktinis slenkstis viršija
3 proc., nors pagal teisės aktus jokio slenksčio nenumatyta; kadangi
pagal konstitucinę tradiciją priimta nustatyti privalomus rinkimų
slenksčius kaip teisėtą priemonę siekiant užtikrinti parlamentų
veiksmingumą;

S.

	

kadangi, nors Rinkimų akto 10 straipsnio 2 dalyje aiškiai draudžiama per
anksti paskelbti rinkimų rezultatus, praeityje tokie rezultatai būdavo
paskelbiami; kadangi suderintas balsavimo pabaigos laikas visose
valstybėse narėse labai prisidėtų prie bendro europinio rinkimų
į Europos Parlamentą pobūdžio ir būtų apribota galimybė daryti poveikį
rinkimų rezultatams, jei jie tam tikroje valstybėje narėje paskelbiami
tuo metu, kai dar nebaigtas balsavimas visose valstybėse narėse;

T.

	

kadangi pirmosios oficialios rinkimų rezultatų prognozės turėtų būti
paskelbiamos vienu metu visose valstybėse narėse paskutiniąją rinkimų
laikotarpio dieną 21 val. Vidurio Europos laiku (CET);

U.

	

kadangi nustačius tą pačią rinkimų į Europos Parlamentą dieną būtų
geriau atspindėtas bendras piliečių visoje Sąjungoje dalyvavimas,
stiprinama dalyvaujamoji demokratija ir padedama kurti labiau suderintus
visos Europos Sąjungos masto rinkimus;

V.

	

kadangi Lisabonos sutartimi buvo nustatyta nauja konstitucinė tvarka ir
Europos Parlamentui suteikta teisė rinkti Europos Komisijos
pirmininką (15) <#ntr15-C_2017366LT.01000701-E0015> (anksčiau jis tik
duodavo pritarimą); kadangi per 2014 m. rinkimus į Europos Parlamentą
buvo sukurtas svarbus precedentas šioje srityje ir kadangi šie rinkimai
parodė, kad dėl pagrindinių kandidatų paskyrimo didėja piliečių
susidomėjimas rinkimais į Europos Parlamentą;

W.

	

kadangi taikant pagrindinių kandidatų į Europos Komisijos pirmininko
pareigas paskyrimo procedūrą nacionaliniu lygmeniu atiduoti balsai
susiejami su Europos Sąjungos realijomis ir tai padeda Sąjungos
piliečiams rinktis tarp alternatyvių politinių programų turint
pakankamai informacijos; kadangi tuo atveju, jei pagrindiniai kandidatai
paskiriami taikant atviras ir skaidrias procedūras, stiprinamas
demokratinis teisėtumas ir atskaitomybė;

X.

	

kadangi pagrindinių kandidatų į tas pareigas paskyrimo ir atrankos
procedūra yra aiški Europos demokratijos išraiška; be to, kadangi ši
procedūra turėtų būti neatskiriama rinkimų kampanijų dalis;

Y.

	

kadangi Rinkimų akte turėtų būti kodifikuotos nuostatos dėl termino, iki
kurio Europos politinės partijos turi paskirti kandidatus, ir kadangi
pagrindiniai kandidatai į Europos Komisijos pirmininko pareigas turėtų
iškelti savo kandidatūras rinkimuose į Europos Parlamentą;

Z.

	

kadangi ne visos valstybės narės suteikia savo piliečiams galimybę
balsuoti užsienyje, o valstybės narės, kurios tokią galimybę suteikia,
taiko labai įvairias teisės balsuoti atėmimo sąlygas; kadangi suteikus
teisę dalyvauti rinkimuose visiems Sąjungos piliečiams, gyvenantiems už
Sąjungos ribų, būtų galima užtikrinti rinkimų lygybės principo paisymą;
vis dėlto, kadangi valstybės narės turi geriau koordinuoti savo
administracines sistemas, kad būtų galima išvengti situacijų, kai
rinkėjai balsuoja du kartus dviejose skirtingose valstybėse narėse;

AA.

	

kadangi mažiausiai 13 valstybių narių neturi tinkamų vidaus taisyklių,
kuriomis Sąjungos piliečiams, turintiems dviejų valstybių narių
pilietybę, būtų užkertamas kelias balsuoti du kartus, tokiu būdu
pažeidžiant Rinkimų akto 9 straipsnį;

AB.

	

kadangi reikėtų Sąjungos lygmeniu įsteigti rinkimų instituciją,
atliekančią tinklo, kuriame dalyvautų kiekvienos valstybės narės
paskirta viena kontaktinė institucija, funkciją, nes tokiu būdu būtų
palengvinta prieiga prie informacijos apie rinkimus į Europos Parlamentą
reglamentuojančias taisykles, supaprastintas procesas ir sustiprintas
europinis šių rinkimų pobūdis; kadangi Komisija atitinkamai raginama
išnagrinėti praktines sąlygas, būtinas norint Sąjungos lygmeniu įsteigti
tokią instituciją;

AC.

	

kadangi minimalus amžius iškelti savo kandidatūrą 28-iose valstybėse
narėse įvairuoja nuo 18 iki 25 metų, o minimalus amžius, kurio sulaukus
įgyjama teisė balsuoti, įvairuoja nuo 16 iki 18 metų, atsižvelgiant
į skirtingas konstitucines ir rinkimų tradicijas valstybėse narėse;
kadangi būtų itin pageidautina suderinti minimalų amžių, nuo kurio
įgyjama teisė balsuoti ir nuo kurio suteikiama teisė kandidatuoti, nes
tokiu būdu Sąjungos rinkėjams būtų užtikrinta veiksminga rinkimų lygybė
ir galėtų būti užkirstas kelias diskriminacijai šioje pagrindinėje
pilietybės srityje, t. y. naudojantis teise dalyvauti demokratiniame
procese;

AD.

	

kadangi oficialus politinių partijų kūrimas ir jų veiklos konsolidavimas
Sąjungos lygmeniu skatina europinio politinio sąmoningumo vystymąsi ir
padeda Sąjungos piliečiams išreikšti savo lūkesčius, taip pat kadangi
tokiu būdu sudaromos palankesnės sąlygos palaipsniui derinti rinkimų
sistemas;

AE.

	

kadangi balsavimas paštu, elektroninis balsavimas ir balsavimas
internetu galėtų užtikrinti didesnį rinkimų į Europos Parlamentą proceso
veiksmingumą ir patrauklumą rinkėjams su sąlyga, kad būtų laikomasi
griežčiausių galimų duomenų apsaugos standartų;

AF.

	

kadangi daugelyje valstybių narių vykdomosios valdžios organų nariai
gali dalyvauti rinkimuose į nacionalinį parlamentą, nenutraukdami savo
institucinės veiklos;

AG.

	

kadangi, nepaisant nuo 1970 m. daromos nuolatinės pažangos siekiant
subalansuoto vyrų ir moterų skaičiaus paskirstant vietas, šiuo aspektu
vis dar išlieka didelių skirtumų tarp valstybių narių; dešimtyje
valstybių narių lyties, kuriai atstovaujama silpniau, dalyvavimo
rodiklis nesiekia 33 proc.; kadangi dabartinė Europos Parlamento sudėtis
(tik 36,62 proc. Parlamento narių yra moterys) neatitinka Chartijoje
įtvirtintų vertybių ir tikslų lyčių lygybės srityje;

AH.

	

kadangi būtina užtikrinti vyrų ir moterų lygybę kaip vieną iš vertybių,
kuriomis grindžiama Sąjunga, nors tik labai nedaugelis valstybių narių
įtraukė šį principą į savo nacionalinius rinkimų teisės aktus; kadangi
įrodyta, kad lyčių kvotos ir kas antromis išdėstytų skirtingų lyčių
kandidatūrų sąrašai yra itin veiksmingos priemonės diskriminacijai ir
vyrų bei moterų galių disbalansui panaikinti, taip pat demokratiniam
atstovavimui politinius sprendimus priimančiuose organuose pagerinti;

AI.

	

kadangi ES sutartyje įtvirtintas mažėjančio proporcingumo principas
gerokai prisidėjo didinant visų valstybių narių bendrą atsakomybę už
Europos projektą,

	

1.

	

nusprendžia atlikti rinkimų procedūros reformą likus dar daug laiko iki
2019 m. rinkimų, siekdamas užtikrinti, kad būtų sustiprinta rinkimų
į Europos Parlamentą demokratinė ir tarpvalstybinė dimensija, Sąjungos
sprendimų priėmimo proceso demokratinis teisėtumas bei Sąjungos
pilietybės koncepcija ir padidinta rinkimų lygybė, propaguojamas
dalyvaujamosios demokratijos ir tiesioginio atstovavimo Sąjungos
piliečiams Europos Parlamente principas, kaip numatyta SESV
10 straipsnyje, patobulintas Europos Parlamento veikimas ir Sąjungos
valdymas, padidintas Europos Parlamento veiklos teisėtumas ir
efektyvumas bei rinkimų į Europos Parlamentą rengimo sistemos
veiksmingumas, skatinamas piliečių iš visų valstybių narių bendros
atsakomybės jausmas ir subalansuota Europos Parlamento sudėtis, taip pat
siekdamas užtikrinti kuo didesnę rinkimų lygybę ir kuo aktyvesnį
Sąjungos piliečių dalyvavimą;

	

2.

	

siūlo padidinti Europos politinių partijų matomumą įrašant jų
pavadinimus ir pateikiant jų logotipus ant balsavimo biuletenių ir
rekomenduoja juos taip pat nurodyti vykdant rinkimų agitaciją per
televiziją ir radiją, plakatuose ir kitoje medžiagoje, kuri naudojama
vykdant rinkimų į Europos Parlamentą kampanijas, visų pirma nacionalinių
partijų rinkimų programose, kadangi tomis priemonėmis būtų užtikrintas
didesnis rinkimų į Europos Parlamentą skaidrumas ir patobulinta
demokratinė jų vykdymo tvarka, turint omenyje tai, kad tokiu būdu
piliečiai galės aiškiai susieti savo balsavimo poveikį Europos politinių
partijų politinės įtakos mastui ir šių partijų galimybei sudaryti
frakcijas Europos Parlamente;

	

3.

	

atsižvelgdamas į Sąjungos įsipareigojimą laikytis subsidiarumo principo,
taip pat mano, kad regioninės politinės partijos, dalyvaujančios
rinkimuose į Europos Parlamentą, turėtų laikytis tokios pačios praktikos
ir kad regioninės valdžios institucijos vykstant rinkimams turėtų būti
skatinamos naudoti oficialiai pripažintas regionines kalbas;

	

4.

	

ragina valstybes nares sudaryti palankesnes sąlygas Europos politinėms
partijoms ir jų pagrindiniams kandidatams dalyvauti rinkimų kampanijose,
visų pirma vykdomose per televiziją ir kitas žiniasklaidos priemones;

	

5.

	

nusprendžia nustatyti bendrą minimalų dvylikos savaičių iki rinkimų
dienos terminą kandidatų sąrašams sudaryti, kad būtų užtikrinta didesnė
rinkimų lygybė paliekant kandidatams ir rinkėjams visoje Sąjungoje tokį
patį laikotarpį rinkimams pasirengti ir apmąstyti, už ką balsuoti;
skatina valstybes nares apsvarstyti, kaip būtų galima geriau suderinti
rinkimų į Europos Parlamentą kampanijas reglamentuojančias taisykles;

	

6.

	

mano, jog itin svarbu, kad visų lygmenų politinės partijos patvirtintų
demokratines ir skaidrias kandidatų atrankos procedūras; rekomenduoja
nacionalinėms partijoms surengti demokratišką balsavimą siekiant
atrinkti savo kandidatus, kurie dalyvaus rinkimuose į Europos Parlamentą;

	

7.

	

siūlo vienos rinkimų apygardos valstybėse narėse ir apygardose, kuriose
naudojama sąrašų sistema ir renkami daugiau nei 26 EP nariai, nustatyti
privalomą slenkstį (3–5 proc.), kurį įveikus įgyjama teisė dalyvauti
skirstant mandatus; mano, kad ši priemonė svarbi siekiant užtikrinti
tinkamą Europos Parlamento veikimą, kadangi tai padės išvengti tolesnio
susiskaidymo;

	

8.

	

nors valstybės narės gali savo nuožiūra nustatyti rinkimų dieną arba
dienas per rinkimų laikotarpį, siūlo, kad rinkimai visose valstybėse
narėse pasibaigtų rinkimų į Europos Parlamentą sekmadienį 21 val.
Vidurio Europos laiku (CET), nes tokiu būdu būtų užtikrintas tinkamas
Rinkimų akto 10 straipsnio 2 dalies taikymas ir apribota galimybė daryti
poveikį rinkimų rezultatams, jei jie tam tikroje valstybėje narėje
paskelbiami tuo metu, kol dar nebaigtas balsavimas visose valstybėse
narėse; pritaria tam, kad draudimas per anksti paskelbti rinkimų
rezultatus turėtų likti galioti visose valstybėse narėse;

	

9.

	

nusprendžia nustatyti bendrą 12 savaičių prieš rinkimus į Europos
Parlamentą terminą, iki kurio Europos politinės partijos turi paskirti
pagrindinius kandidatus, kad jie turėtų laiko pateikti savo rinkimų
programas, galėtų būti rengiami kandidatų politiniai debatai ir vyktų
Sąjungos masto rinkimų kampanijos; mano, kad pagrindinių kandidatų
paskyrimo procesas yra svarbus rinkimų kampanijų aspektas turint omenyje
numanomą rinkimų į Europos Parlamentą rezultatų ir Komisijos pirmininko
išrinkimo sąsają, kuri įtvirtinta Lisabonos sutartyje;

	

10.

	

nusprendžia nustatyti bendrą aštuonių savaičių terminą galutiniams
rinkėjų sąrašams sudaryti ir šešių savaičių terminą, kad būtų galima su
viena nacionaline institucija, atsakinga už rinkėjų sąrašą, pasikeisti
informacija apie Sąjungos piliečius, turinčius dvigubą pilietybę, ir
Sąjungos piliečius, gyvenančius kitoje valstybėje narėje;

	

11.

	

siūlo užtikrinti didesnį rinkimų sąžiningumą apribojant rinkimų
agitacijos kampanijų išlaidas iki pagrįsto dydžio, kad būtų galima
tinkamai pristatyti politines partijas, kandidatus ir jų rinkimų programas;

	

12.

	

siūlo visiems Sąjungos piliečiams, įskaitant gyvenančius arba dirbančius
trečiosiose šalyse, suteikti teisę balsuoti per rinkimus į Europos
Parlamentą; mano, kad tokiu būdu visiems Sąjungos piliečiams pagaliau
būtų suteiktos tokios pačios teisės balsuoti per rinkimus į Europos
Parlamentą tokiomis pačiomis sąlygomis, neatsižvelgiant į jų gyvenamąją
vietą arba pilietybę;

	

13.

	

vis dėlto ragina valstybes nares geriau koordinuoti savo administracines
sistemas siekiant išvengti situacijų, kai rinkėjai balsuoja du kartus
dviejose skirtingose valstybėse narėse;

	

14.

	

ragina valstybes nares leisti balsuoti paštu, elektroniniu būdu ir
internetu siekiant užtikrinti aktyvesnį visų piliečių, visų pirma riboto
judumo asmenų ir žmonių, gyvenančių arba dirbančių ne savo pilietybės
valstybėje narėje arba trečiojoje šalyje, dalyvavimą ir sudaryti jiems
palankesnes sąlygas balsuoti, jei imamasi būtinų priemonių siekiant
užkirsti kelią bet kokiam galimam sukčiavimui balsuojant tokiais būdais;

	

15.

	

rekomenduoja valstybėms narėms ateityje apsvarstyti, kaip būtų galima
suderinti minimalų rinkėjų amžių nustatant 16 metų amžiaus ribą,
siekiant užtikrinti Sąjungos piliečiams, kad būtų labiau paisoma rinkimų
lygybės principo;

	

16.

	

ragina persvarstyti Pagrindų susitarimą dėl Europos Parlamento ir
Europos Komisijos santykių siekiant atitinkamai pakeisti taisykles dėl
Komisijos narių, kandidatuojančių rinkimuose į Europos Parlamentą, kad
rinkimų laikotarpiu nebūtų ribojamas Komisijos institucinis
veiksmingumas ir kad tuo pat metu būtų užkertamas kelias netinkamam
institucijos išteklių naudojimui;

	

17.

	

nusprendžia suteikti Parlamentui teisę pasikonsultavus su Taryba
nustatyti rinkimų į Europos Parlamentą laikotarpį;

	

18.

	

ragina valstybes nares patvirtinti tinkamus teisės aktus, kuriais būtų
užtikrinami aukščiausi standartai, kad vykdomos rinkimų agitacijos
kampanijos būtų informatyviai, sąžiningai ir objektyviai nušviečiamos
žiniasklaidoje, visų pirma kalbant apie visuomeninius transliuotojus;
mano, kad itin svarbu sudaryti galimybę Sąjungos piliečiams pasirinkti
vienos iš konkuruojančių partijų politinę programą turint pakankamai
informacijos; pripažįsta savireguliavimo priemonių, pavyzdžiui, elgesio
kodeksų, svarbą siekiant šio tikslo;

	

19.

	

ragina sugriežtinti standartus, kuriais siekiama užtikrinti laisvą ir
nevaržomą konkurenciją tarp politinių partijų, ir visų pirma sustiprinti
žiniasklaidos pliuralizmą bei padidinti visų lygmenų viešojo
administravimo institucijų neutralumą vykstant rinkimų procesui;

	

20.

	

atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu užtikrinti aktyvesnį moterų
dalyvavimą sprendimo priėmimo procese ir geresnį atstovavimą moterims
vykstant rinkimams į Europos Parlamentą; taigi ragina valstybes nares ir
Sąjungos institucijas imtis visų reikiamų priemonių siekiant propaguoti
lyčių lygybės principą viso rinkimų proceso metu; atsižvelgdamas į tai,
pabrėžia kandidatų sąrašų, kuriuos sudarant užtikrinama lyčių
pusiausvyra, svarbą;

	

21.

	

ragina valstybes nares imtis priemonių siekiant per rinkimus į Europos
Parlamentą skatinti tinkamą atstovavimą etninėms, kalbinėms ir kitoms
mažumoms;

	

22.

	

mano, kad pageidautina įsteigti Europos rinkimų instituciją, kuriai
galėtų būti pavesta užduotis centralizuotai kaupti informaciją apie
rinkimus į Europos Parlamentą, prižiūrėti, kaip vykdomi rinkimai, ir
sudaryti palankesnes sąlygas valstybėms narėms keistis informacija;

	

23.

	

nusprendžia, kad Europos Parlamento nario pareigos turėtų būti
nesuderinamos taip pat ir su teisėkūros įgaliojimus vykdančio regioninio
parlamento ar asamblėjos nario pareigomis;

	

24.

	

primena, kad valstybės narės, nepaisydamos Komisijos rekomendacijos, vis
dar negali susitarti dėl bendros dienos, kurią vyks balsavimas; ragina
valstybes nares dėti pastangas, kad būtų pasiektas susitarimas šiuo
klausimu;

	

25.

	

pateikia Tarybai pridedamą pasiūlymą dėl Akto dėl Europos Parlamento
narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise dalinio
pakeitimo (16) <#ntr16-C_2017366LT.01000701-E0016>;

	

26.

	

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Vadovų Tarybai,
Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

------------------------------------------------------------------------

(1) <#ntc1-C_2017366LT.01000701-E0001>  Tarybos sprendimas 76/787/EAPB,
EEB, Euratomas (OL L 278, 1976 10 8, p. 1
<http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/AUTO/?uri=OJ:L:1976:278:TOC>)
su pakeitimais, padarytais Tarybos sprendimu 93/81/Euratomas, EAPB, EEB
(OL L 33, 1993 2 9, p. 15
<http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/AUTO/?uri=OJ:L:1993:033:TOC>)
ir Tarybos sprendimu 2002/772/EB, Euratomas (OL L 283, 2002 10 21, p. 1
<http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/AUTO/?uri=OJ:L:2002:283:TOC>).

(2) <#ntc2-C_2017366LT.01000701-E0002>  OL C 292, 1998 9 21, p. 66
<http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/AUTO/?uri=OJ:C:1998:292:TOC>.

(3) <#ntc3-C_2017366LT.01000701-E0003>  Priimti tekstai, P7_TA(2012)0462.

(4) <#ntc4-C_2017366LT.01000701-E0004>  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0323.

(5) <#ntc5-C_2017366LT.01000701-E0005>  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0082.

(6) <#ntc6-C_2017366LT.01000701-E0006>  OL L 79, 2013 3 21, p. 29
<http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/AUTO/?uri=OJ:L:2013:079:TOC>.

(7) <#ntc7-C_2017366LT.01000701-E0007>  PE 558.775
(http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2015/558775/EPRS_IDA(2015)558775_EN.pdf).

(8) <#ntc8-C_2017366LT.01000701-E0008>  OL L 304, 2010 11 20, p. 47
<http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/AUTO/?uri=OJ:L:2010:304:TOC>.

(9) <#ntc9-C_2017366LT.01000701-E0009>  OL L 329, 1993 12 30, p. 34
<http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/AUTO/?uri=OJ:L:1993:329:TOC>.

(10) <#ntc10-C_2017366LT.01000701-E0010>  OL L 317, 2014 11 4, p. 1
<http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/AUTO/?uri=OJ:L:2014:317:TOC>.

(11) <#ntc11-C_2017366LT.01000701-E0011>  ES sutarties 10 straipsnio
2 dalis ir 14 straipsnio 2 dalis.

(12) <#ntc12-C_2017366LT.01000701-E0012>  Europos bendrijos steigimo
sutarties 189 straipsnio 1 dalis.

(13) <#ntc13-C_2017366LT.01000701-E0013>  2002 m. birželio 25 d. ir
2002 m. rugsėjo 23 d. Tarybos sprendimas 2002/772/EB, Euratomas, iš
dalies keičiantis prie Sprendimo 76/787/EAPB, EEB, Euratomas, pridėtą
Aktą dėl atstovų į Europos Parlamentą rinkimų remiantis tiesiogine
visuotine rinkimų teise (OL L 283, 2002 10 21, p. 1
<http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/AUTO/?uri=OJ:L:2002:283:TOC>).

(14) <#ntc14-C_2017366LT.01000701-E0014>  SESV 20 straipsnio 2 dalis.

(15) <#ntc15-C_2017366LT.01000701-E0015>  ES sutarties 17 straipsnio
7 dalis.

(16) <#ntc16-C_2017366LT.01000701-E0016>  Šiame pridedamame pasiūlyme
pateikti pakeitimai pagrįsti suvestine redakcija, kurią parengė Europos
Parlamento Teisės tarnyba, remdamasi Aktu dėl atstovų į Asamblėją
rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise (OL L 278,
1976 10 8, p. 5
<http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/AUTO/?uri=OJ:L:1976:278:TOC>)
su pakeitimais, padarytais Sprendimu 93/81/Euratomas, EAPB, EEB,
keičiančiu Aktą dėl atstovų į Europos Parlamentą rinkimų remiantis
tiesiogine visuotine rinkimų teise, pridėtą prie 1976 m. rugsėjo 20 d.
Tarybos sprendimo 76/787/EAPB, EEB, Euratomas (OL L 33, 1993 2 9, p. 15
<http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/AUTO/?uri=OJ:L:1993:033:TOC>), ir
2002 m. birželio 25 d. ir 2002 m. rugsėjo 23 d. Tarybos sprendimu
2002/772/EB, Euratomas (OL L 283, 2002 10 21, p. 1
<http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/AUTO/?uri=OJ:L:2002:283:TOC>). Ši
redakcija skiriasi nuo Europos Sąjungos leidinių biuro parengtos
suvestinės redakcijos (CONSLEG. 1976X1008-23/09/2002) dviem aspektais:
ji papildyta 7 straipsnio 1 dalies įtrauka „– Regionų komiteto nario“,
kuri parengta atsižvelgiant į Amsterdamo sutarties (OL C 340, 1997 11 10
<http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/AUTO/?uri=OJ:C:1997:340:TOC>)
5 straipsnį, ir jos straipsniai bei priedai iš naujo sunumeruoti pagal
Tarybos sprendimo 2002/772/EB, Euratomas 2 straipsnio 1 dalį.

------------------------------------------------------------------------

PRIEDAS

Pasiūlymas dėl

TARYBOS SPRENDIMO

kuriuo priimamos nuostatos, iš dalies keičiančios Aktą dėl Europos
Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos
223 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Parlamento pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams
parlamentams,

atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą,

laikydamasi specialios teisėkūros procedūros,

kadangi Sutarties nuostatos, kuriomis reglamentuojama rinkimų procedūra,
turėtų būti įgyvendintos,

PRIĖMĖ toliau pateiktas nuostatas, kurias ji rekomenduoja valstybėms
narėms patvirtinti pagal savo atitinkamas konstitucines nuostatas.

1 straipsnis

Prie Sprendimo 76/787/EAPB, EEB, Euratomas (1)
<#ntr1-C_2017366LT.01001402-E0001> pridėtas Aktas dėl atstovų į Europos
Parlamentą rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise iš
dalies keičiamas taip:

1)

	

1 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Kiekvienoje valstybėje narėje Europos Parlamento nariai renkami
kaip Sąjungos piliečių atstovai remiantis proporcingu atstovavimu,
taikant kandidatų sąrašo arba vieno perleidžiamo balso sistemą.“.

2)

	

Įterpiamas šis straipsnis:

„2a straipsnis

Taryba, veikdama vieningai, priima sprendimą dėl bendros rinkimų
apygardos, kurioje iškeltų kandidatų sąrašų pirmosiose vietose būtų
įrašyti kiekvienos vadinamosios politinės šeimos kandidatai į Komisijos
pirmininko pareigas.“.

3)

	

3 straipsnis pakeičiamas taip:

„3 straipsnis

Kai rinkimų apygardose ir valstybėse narėse, kurios yra viena rinkimų
apygarda, naudojama sąrašų sistema ir renkami daugiau nei 26 Europos
Parlamento nariai, valstybės narės nustato minimalų slenkstį, kurį
įveikus įgyjama teisė dalyvauti skirstant mandatus; šis slenkstis negali
būti mažesnis nei 3 proc. ir negali viršyti 5 proc. atitinkamoje
apygardoje arba vienos apygardos valstybėje narėje atiduotų balsų.“.

4)

	

Įterpiami šie straipsniai:

„3a straipsnis

Kiekviena valstybė narė nustato galutinį terminą, iki kurio turi būti
sudaryti kandidatų rinkimuose į Europos Parlamentą sąrašai. Tas terminas
yra bent jau 12 savaičių iki 10 straipsnio 1 dalyje nurodytos rinkimų
laikotarpio pradžios.

3b straipsnis

Rinkėjų sąrašas sudaromas ir patvirtinamas likus ne mažiau kaip
aštuonioms savaitėms iki pirmosios rinkimų dienos.

3c straipsnis

Rinkimuose į Europos Parlamentą dalyvaujančios politinės partijos,
atrinkdamos savo kandidatus dalyvauti tuose rinkimuose, laikosi
demokratinių procedūrų ir užtikrina skaidrumą.

3d straipsnis

Kandidatų rinkimuose į Europos Parlamentą sąrašas sudaromas užtikrinant
lyčių lygybę.

3e straipsnis

Ant balsavimo biuletenių, naudojamų rinkimuose į Europos Parlamentą,
užtikrinant vienodą matomumą nurodomi nacionalinių partijų ir atitinkamų
Europos politinių partijų pavadinimai ir pateikiami jų logotipai.

Valstybės narės skatina ir sudaro sąlygas, kad tokios susijusios Europos
politinės partijos būtų nurodomos vykdant rinkimų agitaciją per
televiziją ir radiją, taip pat ir rinkimų kampanijos medžiagoje. Jei
esama Europos politinės partijos, su kuria yra susijusi nacionalinė
partija, rinkimų kampanijos medžiagoje pateikiama nuoroda į tos Europos
politinės partijos rinkimų programą.

Rinkimų kampanijos medžiagos pateikimo rinkėjams per rinkimus į Europos
Parlamentą taisyklės atitinka per nacionalinius, regioninius ir vietos
rinkimus atitinkamoje valstybėje narėje taikomas taisykles.

3f straipsnis

Europos politinės partijos paskiria savo kandidatus į Komisijos
pirmininko pareigas ne vėliau kaip likus 12 savaičių iki 10 straipsnio
1 dalyje nurodytos rinkimų laikotarpio pradžios.“.

5)

	

Įterpiami šie straipsniai:

„4a straipsnis

Valstybės narės gali per rinkimus į Europos Parlamentą leisti balsuoti
elektroniniu būdu ir internetu; tokiu atveju jos patvirtina reikiamas
priemones, kuriomis užtikrinamas rezultatų patikimumas, balsavimo
slaptumas ir duomenų apsauga.

4b straipsnis

Valstybės narės gali sudaryti savo piliečiams galimybę per rinkimus
į Europos Parlamentą balsuoti paštu.“.

6)

	

5 straipsnio 1 dalies antra pastraipa išbraukiama.

7)

	

6 straipsnis pakeičiamas taip:

„6 straipsnis

1.   Europos Parlamento nariai balsuoja individualiai ir asmeniškai. Jie
negali būti varžomi jokių nurodymų ir negali turėti įpareigojančio
mandato. Jie atstovauja visiems Sąjungos piliečiams.

2.   Europos Parlamento nariai naudojasi privilegijomis ir imunitetais,
taikytinais jiems remiantis prie Europos Sąjungos sutarties, Sutarties
dėl Europos Sąjungos veikimo ir Europos atominės energijos steigimo
sutarties pridėtu Protokolu Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir
imunitetų.“.

8)

	

7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

	

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Europos Parlamento narių pareigos yra nesuderinamos su šiomis
pareigomis:

—

	

valstybės narės vyriausybės nario,

—

	

teisėkūros įgaliojimus vykdančio regioninio parlamento ar asamblėjos nario;

—

	

Komisijos nario,

—

	

Europos Sąjungos Teisingumo Teismo teisėjo, generalinio advokato arba
kanclerio,

—

	

Europos centrinio banko Vykdomosios valdybos nario,

—

	

Audito Rūmų nario,

—

	

Europos ombudsmeno,

—

	

Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nario,

—

	

Regionų komiteto nario,

—

	

komitetų ar kitų įstaigų, pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo
arba Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį įsteigtų
Sąjungos lėšoms valdyti arba nuolatiniam tiesioginiam administraciniam
darbui atlikti, nario,

—

	

Europos investicijų banko direktorių valdybos, valdymo komiteto arba
personalo nario,

—

	

Europos Sąjungos institucijose ar prie jų veikiančiose specializuotose
įstaigose arba Europos centriniame banke oficialias pareigas einančio
pareigūno ar tarnautojo.“;

b)

	

2 dalis išbraukiama;

c)

	

4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Europos Parlamento nariai, kuriems per 5 straipsnyje nurodytą
penkerių metų laikotarpį pradedamos taikyti 1 ir 3 dalys, pakeičiami
pagal 13 straipsnį.“.

9)

	

Įterpiami šie straipsniai:

„9a straipsnis

Visi Sąjungos piliečiai, įskaitant gyvenančius arba dirbančius
trečiosiose šalyse, turi teisę balsuoti per rinkimus į Europos
Parlamentą. Valstybės narės imasi būtinų priemonių, siekdamos
užtikrinti, kad jie galėtų naudotis šia teise.

9b straipsnis

Kiekviena valstybė narė paskiria kontaktinę instituciją, kuriai pavedama
keistis duomenimis apie rinkėjus su kitų valstybių narių kontaktinėmis
institucijomis. Likus ne mažiau kaip šešioms savaitėms iki pirmosios
rinkimų dienos ta institucija, naudodamasi suderintomis ir saugiomis
elektroninėmis ryšių priemonėmis, perduoda kitų valstybių narių
kontaktinėms institucijoms duomenis apie Sąjungos piliečius, turinčius
daugiau nei vienos valstybės narės pilietybę, ir Sąjungos piliečius,
neturinčius valstybės narės, kurioje yra jų gyvenamoji vieta, pilietybės.

Perduodama informacija apima bent šiuos duomenis: atitinkamo piliečio
vardą ir pavardę, amžių, miestą, kuriame yra gyvenamoji vieta, ir
atvykimo į atitinkamą valstybę narę datą.“.

10)

	

10 ir 11 straipsniai pakeičiami taip:

„10 straipsnis

1.   Rinkimai į Europos Parlamentą vyksta kiekvienos valstybės narės
nustatytą dieną arba dienas ir nustatytu laiku. Visose valstybėse narėse
ši diena arba šios dienos nustatomos tuo pačiu laikotarpiu nuo
ketvirtadienio ryto iki sekmadienio. Rinkimai visose valstybėse narėse
baigiasi ne vėliau kaip to sekmadienio 21 val. Vidurio Europos laiku (CET).

2.   Valstybės narės oficialiai neskelbia savo balsų skaičiavimo
rezultatų, kol nesibaigia balsavimas. Pirmosios oficialios rezultatų
prognozės visose valstybėse narėse skelbiamos vienu metu paskutinę
1 dalyje nurodyto rinkimų laikotarpio dieną. Prieš tai negali būti
skelbiamos jokios balsavusiųjų apklausa grindžiamos prognozės.

3.   Paštu balsavusių rinkėjų balsai visose valstybėse narėse pradedami
skaičiuoti tuomet, kai baigiasi balsavimas valstybėje narėje, kurios
rinkėjai per 1 dalyje nurodytą rinkimų laikotarpį balsuoja paskutiniai.

11 straipsnis

1.   Europos Parlamentas, pasikonsultavęs su Taryba, nustato rinkimų
laikotarpį likus ne mažiau kaip vieniems metams iki 5 straipsnyje
nurodytos penkerių metų kadencijos pabaigos.

2.   Nedarant poveikio Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo
229 straipsniui, Europos Parlamentas nekviečiamas susirenka pirmą
antradienį praėjus mėnesiui nuo rinkimų laikotarpio pabaigos.“.

11)

	

14 ir 15 straipsniai pakeičiami taip:

„14 straipsnis

Šio Akto įgyvendinimo priemones visų savo narių balsų dauguma siūlo
Europos Parlamentas ir kvalifikuota balsų dauguma tvirtina Taryba,
pasikonsultavusi su Komisija ir gavusi Europos Parlamento pritarimą.

15 straipsnis

Šis Aktas yra sudarytas airių, anglų, danų, graikų, ispanų, italų,
nyderlandų, portugalų, prancūzų, suomių, švedų ir vokiečių kalbomis,
visi tekstai yra autentiški.

Pagal Stojimo sutartis šio Akto tekstai bulgarų, čekų, estų, kroatų,
latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, rumunų, slovakų, slovėnų ir vengrų
kalbomis taip pat yra autentiški.“.

12)

	

I ir II priedai išbraukiami.

2 straipsnis

1.   1 straipsnyje išdėstyti pakeitimai įsigalioja pirmą kito mėnesio po
šio sprendimo nuostatų patvirtinimo pagal atitinkamas valstybių narių
konstitucines nuostatas dieną.

2.   Valstybės narės Tarybos generaliniam sekretoriui praneša, kada jos
bus atlikusios savo nacionalines procedūras.

3 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje,

Tarybos vardu

Pirmininkas

------------------------------------------------------------------------

(1) <#ntc1-C_2017366LT.01001402-E0001>  1976 m. rugsėjo 20 d. Tarybos
sprendimas 76/787/EAPB, EEB, Euratomas (OL L 278, 1976 10 8, p. 1
<http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/AUTO/?uri=OJ:L:1976:278:TOC>).

------------------------------------------------------------------------
