15.12.2017   

	

LT

	

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

	

C 434/11

------------------------------------------------------------------------

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Europos
Komisijos inicijuojama poveikio vertinimų ir įvertinimų skaidrumo,
metodikos ir išteklių analizė Europos teisės aktų kokybei pagerinti“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2017/C 434/02)

Pranešėjas

	

Denis MEYNENT

Plenarinės asamblėjos sprendimas

	

2017 1 26

Teisinis pagrindas

	

Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalis

Nuomonė savo iniciatyva

 

	

 

Atsakingas skyrius

	

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius

Priimta skyriuje

	

2017 9 5

Priimta plenarinėje sesijoje

	

2017 9 20

Plenarinė sesija Nr.

	

528

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

	

142 / 0 / 5

1.   Išvados ir rekomendacijos

	

1.1.

	

Komitetas primena, kad svarbiausias programos REFIT tikslas (1)
<#ntr1-C_2017434LT.01001101-E0001> – gerinti ES teisės aktų kokybę ir
veiksmingumą ir rengti paprastus, suprantamus ir nuoseklius teisės aktus
nedarant poveikio jau nustatytiems strateginiams ES politikos tikslams
ir nekenkiant piliečių, vartotojų, darbuotojų apsaugai ir socialiniam
dialogui, taip pat aplinkai (2) <#ntr2-C_2017434LT.01001101-E0002>.
Europinis reglamentavimas yra esminis integracijos veiksnys.
Proporcingas reglamentavimas leidžia užtikrinti didelę apsaugą, ES
teisės aktų priėmimą ir teisinį tikrumą visiems Europos subjektams ir
piliečiams (3) <#ntr3-C_2017434LT.01001101-E0003>.

	

1.2.

	

Nepaisant pažangos, iki šiol pasiektos visų pirma Reglamentavimo
patikros valdybos darbo rezultatais, Komitetas norėtų, kad ES poveikio
vertinimo ekosistema būtų toliau tobulinama, kad pagerėtų jos kokybė ir
kuriant bei įgyvendinant teisės aktus būtų skatinama atsižvelgti
į organizuotos pilietinės visuomenės nuomonę.

	

1.3.

	

Todėl svarbiausia, kad:

—

	

preliminarių ar papildomų tyrimų bendrosios sąlygos būtų skaidrios,
prieinamos, jose būtų atsižvelgiama į įvairias nuomones ir skatinama
kurti alternatyvius scenarijus, kuriuose būtų aiškiai įvardytos
tikrosios įvairių galimybių pasekmės,

—

	

ES poveikio vertinimo registras, taip pat visi prieinami reikalingi
duomenys (moksliniai, statistiniai ir kt.), įskaitant suinteresuotųjų
subjektų nuomonę, ir ypač poveikio vertinimų santraukos būtų lengvai
prieinami ir perskaitomi kitomis ES kalbomis,

—

	

būtų užtikrintas subalansuotas kiekvieno pasiūlymo dėl teisėkūros
procedūra priimamo akto poveikio vertinimas, o ekonominiams,
socialiniams ir aplinkos aspektams, taip pat MVĮ ir labai mažoms
įmonėms, būtų skiriamas deramas dėmesys.

	

1.4.

	

Komitetas pasisako už kokybinę analizę, kuri būtų atliekama lygiagrečiai
su kiekybine analize ir kurią atliekant būtų atsižvelgiama į naudą,
kurios tikimasi iš teisės aktų.

	

1.5.

	

Komitetas ragina Komisiją ir toliau atidžiai stebėti, kad sumažinus
reglamentavimo ir administravimo naštą nenukentėtų bendras Sąjungos
politikos veiksmingumas ir kokybė, ypač socialinių reikalų aplinkos ir
vartotojų apsaugos srityse, taip pat MVĮ ir labai mažų įmonių atžvilgiu.

	

1.6.

	

Galiausiai Komitetas pageidauja, kad atliekant poveikio vertinimą:

—

	

Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija taikytų vienodą poveikio
vertinimo metodiką, kurios galėtų laikytis patariamieji organai, kad
būtų palengvintas institucijų darbas ir būtų galima parengti pakeitimus
bei nuomones,

—

	

Komitetas aktyviau dalyvautų kokybės kontrolės procese ir jam būtų
suteikta galimybė įvertinti tam tikrą poveikio vertinimą metodiniu
požiūriu ir atsižvelgiant į socialinius, aplinkos ar teritorinius
aspektus. Todėl Komitetas primygtinai prašo konkrečiai ir sistemingai
vadovautis SESV 9 straipsnio nuostatomis,

—

	

būtų reguliariai keičiamasi nuomonėmis su Reguliavimo patikros vadyba
dėl poveikio vertinimo srities metodikos ir gerosios patirties, ypač
susijusios su užimtumu ar teritorine sanglauda arba MVĮ ir labai mažoms
įmonėms daromu poveikiu.

2.   Įžanga

	

2.1.

	

Poveikio vertinimas yra tęstinė ir kritiška ES planuojamo reglamentavimo
teigiamų ir neigiamų padarinių ekonominei, socialinei ir aplinkos
sritims analizė. Praėjus penkiolikai metų nuo taikymo pradžios, poveikio
vertinimas tapo vienu iš pagrindinių Geresnio reglamentavimo
darbotvarkės elementų.

	

2.2.

	

Poveikio vertinimo sistema pradedama taikyti labai ankstyvu politinio
ciklo etapu. Poveikio vertinimas atliekamas prieš bet kokią naują
iniciatyvą, kuri gali turėti ekonominio ir socialinio poveikio ar
poveikio aplinkai. Esamų teisės aktų ar Sąjungos politikos sričių
vertinimas ir tinkamumo patikrinimas (angl. Fitness check) taip pat
atliekami reguliariai. Pradinio poveikio vertinimo (angl. inception
impact assessment) etapu nubrėžiamos pagrindinės poveikio vertinimo
gairės ir peržvelgiamos įvairios galimybės (nuo esamos padėties
išlaikymo iki visiško suderinimo). Tada pradedamas poveikio vertinimas
tiesiogine prasme, jo projektą peržiūri Reglamentavimo patikros valdyba.
Užbaigus tam tikrų teisės aktų įgyvendinimo etapą, vertinimo metu
nagrinėjamas jų veiksmingumas, efektyvumas, tinkamumas ir Europos
pridėtinė vertė. Reglamentavimo patikros valdyba peržiūri svarbiausius
ES teisės aktų vertinimus. Taigi geresnio reglamentavimo siekiama visos
procedūros metu. Šis siekis įgyvendinamas visais etapais vis dažniau
įtraukiant suinteresuotuosius subjektus, pasitelkiant daug
konsultavimosi mechanizmų.

	

2.3.

	

2015 m. gegužės mėn. sudarytame Tarpinstituciniame susitarime dėl
geresnės teisėkūros (4) <#ntr4-C_2017434LT.01001101-E0004> atspindimas
trijų institucijų bendras požiūris į poveikio vertinimą. Vertindamas
pažangą, Komitetas įvardija dvi pagrindines problemas:

—

	

nėra bendros metodikos: kiekviena institucija yra atsakinga už savo
vertinimo metodo apibrėžimą, nors Komisijos poveikio vertinimas visada
turi būti naudojamas kaip darbo pagrindas, kad būtų užtikrintas vienodas
požiūris,

—

	

Taryba ir Parlamentas yra įsipareigoję poveikio vertinimą atlikti prieš
pateikiant „esminius“ pakeitimus, kai laikoma, kad tai yra būtina.

	

2.4.

	

2015 m. gegužės mėn. įsteigtai Reglamentavimo patikros valdybai
galutinai suformuoti prireikė maždaug dvejų metų. Ji turi padidintus
įgaliojimus ir plačią atsakomybę, į kurios sritį įtrauktas poveikio
vertinimo projektų kokybės nagrinėjimas, esamų ES teisės aktų tinkamumo
tikrinimas ir esminis vertinimas (5) <#ntr5-C_2017434LT.01001101-E0005>.
Reglamentavimo patikros valdybai specializuojantis, pradėta labiau
atsižvelgti į socialinį poveikį ir poveikį aplinkai.
2016 m. Reglamentavimo patikros valdyba peržiūrėjo 60 poveikio
vertinimų. Iš jų 25, t. y. 42 proc., pradžioje įvertinti neigiamai ir jų
autoriams buvo pavesta dar kartą pateikti juos valdybai. Šiuo metu
Komitetas savo nuomonėse apsiriboja tiktai poveikio vertinimu. Ateityje
jis galėtų vertinti ir tai, kaip pasiūlyme dėl teisėkūros procedūra
priimamo akto atspindimas poveikio vertinimas ir į jį atsižvelgiama.

3.   Poveikio vertinimo proceso vertinimas

3.1.   Poveikio vertinimas įvairiais aspektais

	

3.1.1.

	

Poveikio vertinimas grindžiamas kriterijais ir testais, konkrečiai
susijusiais su tokiu poveikiu:

—

	

ekonominei, socialinei ir aplinkos sritims,

—

	

vartotojams,

—

	

mažosioms ir labai mažoms įmonėms,

—

	

prekybai ir tarptautinėms investicijoms,

—

	

administravimo ir reglamentavimo naštai,

—

	

subsidiarumo ir proporcingumo aspektams,

—

	

regioninei ir teritorinei sanglaudai.

	

3.1.2.

	

Komisijos atliekami poveikio vertinimai iš principo yra integruoto
pobūdžio ir kiekvienu atveju aprėpia didžiausią ir tinkamiausią poveikį
ekonomikos, socialinių reikalų ir aplinkos sritims.

	

3.1.3.

	

Bėgant metams Taryba ir kartais Europos Parlamentas prašė įtraukti
papildomus kriterijus:

—

	

išorinio konkurencingumo (angl. competitiveness proofing),

—

	

pagarbos pagrindinėms teisėms,

—

	

pasiūlymų pritaikomumo skaitmeninės ekonomikos sąlygomis,

—

	

inovacijų principo paisymo.

	

3.1.4.

	

Taikydama tokius skirtingus kriterijus Komisija kartais privalo
įvertinti įvairius tikslus ir problemas: nustatyti kriterijų
hierarchiją; nuspręsti, kad tam tikram (-iems) kriterijui (-ams) turi
būti teikiama pirmenybė prieš kitus kaip lemiamam (-iems)
kriterijui (-ams); įvertinti politinius sprendimus atsižvelgiant
į konkuruojančius kriterijus:

—

	

subsidiarumą versus derinimą,

—

	

konkurencingumą versus socialinę apsaugą ir kokybišką užimtumą,

—

	

atsargumo principą versus inovacijų principą ir pan.

	

3.1.5.

	

Komisijos poveikio vertinimo sistemos tyrime, kurį 2007 m. atliko
privati Jungtinės Karalystės konsultacijų įmonė The Evaluation
Partnership (TEP) (6) <#ntr6-C_2017434LT.01001101-E0006>, buvo paminėta
keletas trūkumų konkrečiai socialinėje ir aplinkos apsaugos srityse.
Pasak TEP, blogą poveikio vertinimų kokybę nulėmė laiko planavimo ir
vertinimo kokybės kontrolės mechanizmų klaidos, nepakankama poveikio
vertinimų stebėsena ir pagalba šioje srityje (mokymas, koordinavimas,
duomenų neišsamumas arba trūkumas ir pan.). 2010 m. Audito Rūmai nurodė,
kad „praktiškai Komisijos poveikio vertinimo darbas trijų ramsčių ir
sąnaudų bei naudos požiūriu buvo netolydus“ (7)
<#ntr7-C_2017434LT.01001101-E0007>.

	

3.1.6.

	

Todėl Komitetas dar kartą prašo kaip vertinimo pagrindą (8)
<#ntr8-C_2017434LT.01001101-E0008> sistemingai taikyti Sutarties dėl
Europos Sąjungos veikimo 9 straipsnį (9) <#ntr9-C_2017434LT.01001101-E0009>.

3.2.   Geresnio reglamentavimo priemonių rinkinys  (10)
<#ntr10-C_2017434LT.01001101-E0010> socialinės apsaugos ir užimtumo srityse

	

3.2.1.

	

Geresnio reglamentavimo priemonių rinkinį (angl. toolbox) Komisija
pateikė savo 2015 m. gegužės 19 d. komunikate (11)
<#ntr11-C_2017434LT.01001101-E0011> dėl geresnio reglamentavimo.
Komunikate pateikiamas išsamus poveikio vertinimo vadovas, kurį sudaro
59 priemonės (įrankiai, kriterijai, testai ir pan.), kuriomis siekiama
padėti ne tik Komisijai, bet ir kompetentingoms valstybių narių
institucijoms.

	

3.2.2.

	

Dvi iš siūlomų 59 priemonių konkrečiai susijusios su EESRK. Tai
7 priemonė (su socialinių partnerių iniciatyvomis susiję reikalavimai –
angl. requirements for social partner initiatives) ir 25 priemonė
(užimtumas, darbo sąlygos, pajamų paskirstymas ir nelygybė – angl.
employment, working conditions, income distribution and inequality).

	

3.2.3.

	

Iš tikrųjų šios priemonės yra veikiau preliminarus sąrašas klausimų,
kuriuos reikia kelti vertinant iniciatyvą, darančią poveikį socialiniams
reikalams arba užimtumui. Klausimai yra bendro pobūdžio, neutralūs ir
nelabai mobilizuojantys. Taigi, taikant 25 priemonę, be visų kitų,
keliami ir šie klausimai:

—

	

ar pasirinkta priemone tiesiogiai kuriamos darbo vietos arba prarandamos
darbo vietos konkrečiuose sektoriuose, konkrečioje profesinėje srityje,
kompetencijų lygmeniu, regionuose, šalyse (ar tam tikroje šalių grupėje)
ir ar tai turi pasekmių socialinėms ir (arba) specifinėms grupėms? Kokioms?

—

	

ar pasirinkta priemone daromas tiesioginis arba netiesioginis poveikis
darbo vietų apsaugai, konkrečiai – darbo sutarčių kokybei,
nedeklaruojamo darbo rizikai ar fiktyviam savarankiškam darbui?

—

	

ar pasirinkta priemone daromas poveikis pajamų ir turto nelygybei bei
paskirstymui Sąjungoje ar kurioje nors jos dalyje?

	

3.2.4.

	

Dažnai šie klausimai užduodami siekiant aprašyti galimus neigiamus ir
teigiamus padarinius. Jais nelabai skatinama išsamiau išnagrinėti,
pavyzdžiui, užimtumo kokybę ar mastą.

	

3.2.5.

	

Be to, atrodo, kad tam tikrais atvejais Komisijos atliekamuose poveikio
vertinimuose sistemingai ir išsamiai netaikomi socialiniai ir aplinkos
kriterijai ir tai daroma jau ne vienerius metus (12)
<#ntr12-C_2017434LT.01001101-E0012>, nors pati Komisija pabrėžia, kad
į socialinį poveikį atsižvelgia 70 proc. poveikio vertinimų, o į poveikį
aplinkai – 45 proc. atvejų.

3.3.   Tikslintina Komisijos metodika

	

3.3.1.

	

Generaliniai direktoratai (GD) yra atsakingi už vertinimo metodus ir
modelius, kuriais Komisijos tarnybos remiasi rengdamos savo pasiūlymus
dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų. Dažniausiai generaliniai
direktoratai atlieka poveikio vidaus vertinimus, remdamiesi poveikio
vertinimo gairėmis (13) <#ntr13-C_2017434LT.01001101-E0013> ir priemonių
rinkiniu. Tam tikrais atvejais konkrečiam poveikio vertinimo aspektui
išsamiau išnagrinėti atitinkamas GD pasitelkia išorės konsultantą,
atrenkamą taikant atvirą ir skaidrią procedūrą.

	

3.3.2.

	

Iš 59 priemonių rinkinio tik dvi arba trys laikomos priemonėmis,
galinčiomis padėti priimti sprendimą dėl užimtumo kokybės, socialinės
apsaugos, darbo užmokesčio dydžio ir pan. aspektų. Akivaizdu, kad tai
yra sritis, kurioje priemonių rinkinį reikėtų tobulinti.

3.4.   Ar poveikio vertinimo srityje palaipsniui pereinama prie sąnaudų
mažinimo?

3.4.1.   Reglamentavimo ir administravimo naštos apskaičiavimas

	

3.4.1.1.

	

Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programa (REFIT) siekiama nustatyti
nereikalingą naštą, nesuderinamumą ar neveiksmingas priemones ir imtis
reikalingų veiksmų trūkumams ištaisyti. 2013 m. pagal programą REFIT
sukartografuoti visi ES teisėkūros procedūra priimti aktai.

	

3.4.1.2.

	

ES Konkurencingumo taryba paprašė Komisijos parengti ir nustatyti
naštos, ypač tenkančios MVĮ, mažinimo tikslus tose srityse, kuriose ji
yra labai didelė (14) <#ntr14-C_2017434LT.01001101-E0014>.

	

3.4.1.3.

	

ES Konkurencingumo taryba 2016 m. gegužės 26 d. taip pat palankiai
įvertino „Komisijos įsipareigojimą pagal Tarpinstitucinį susitarimą
toliau vykdyti supaprastinimo ir administracinės naštos mažinimo
pastangų kiekybinį įvertinimą, pateikti metinį naštos tyrimą, ir, jei
galima, kiekybiškai įvertinti galimybes atskirais pasiūlymais arba
teisės aktais sumažinti reglamentavimo naštą arba sutaupyti lėšų“ (15)
<#ntr15-C_2017434LT.01001101-E0015>.

	

3.4.2.

	

Komitetas ragina Komisiją ir toliau atidžiai stebėti, kad, sumažinus
reglamentavimo naštą nenukentėtų bendras ES politikos veiksmingumas ir
kokybė, ypač socialinių reikalų, aplinkos ir vartotojų apsaugos srityse,
taip pat MVĮ ir labai mažų įmonių atžvilgiu.

4.   Pasiūlymai ir rekomendacijos

	

4.1.

	

Nepaisant pasiektos pažangos, ES poveikio vertinimo ekosistemą dar
reikia tobulinti. Mes siūlome septynias galimybes gerinti poveikio
vertinimo kokybę ir skatinti, kuriant ir įgyvendinant teisės aktus,
atsižvelgti į organizuotos pilietinės visuomenės nuomonę.

4.2.   Skaidrios, prieinamos ir pliuralistinės poveikio vertinimo
srities tyrimų bendrosios sąlygos

	

4.2.1.

	

Komitetas prašo Komisijos aiškiau nurodyti, kokią metodiką naudoja savo
iniciatyvos poveikiui apskaičiuoti, kokia yra tyrimo taikymo sritis ir
kokie galimi tyrimo apribojimai (teritorinės ribos, tikslinės grupės ir
pan.).

	

4.2.2.

	

Jeigu svarbios poveikio vertinimo dalys ar jų skirsniai pavedamos išorės
subjektams, Komitetas prašo skelbti konkurso laimėtojo pavardę.

	

4.2.3.

	

Svarbu, kad sąlygų aprašyme būtų aiškiai išdėstyti alternatyvūs
scenarijai ir nurodomos visų įmanomų galimybių pasekmės, įskaitant:

—

	

ES ir jos įmonių konkurencingumą,

—

	

socialinę ir aplinkos apsaugą,

—

	

labai mažų ir mažųjų įmonių vystymąsi,

—

	

lyčių lygybę,

—

	

teritorinę sanglaudą ir pan.

	

4.2.4.

	

Svarbu, kad galiausiai būtų teikiama pirmenybė pasiūlymui, kuris
geriausiai aprėptų įvairius aspektus, kaip nurodyta ES sutarties
3 straipsnio 3 dalyje (16) <#ntr16-C_2017434LT.01001101-E0016> ir SESV
9 straipsnyje (17) <#ntr17-C_2017434LT.01001101-E0017>.

	

4.2.5.

	

Siekiant padėti vienai iš teisėkūros institucijų parengti pakeitimus,
poveikio vertinimuose turi būti numatyti alternatyvūs keliai,
pavyzdžiui, užimtumui, socialinei arba aplinkos apsaugai, teritorinei
sanglaudai arba vartotojų politikai palankesni scenarijai.

4.3.   Europos poveikio vertinimų registro plėtra

	

4.3.1.

	

Skaidrumas yra būtina gero valdymo išankstinė sąlyga. Komisijos
dokumentų registre (18) <#ntr18-C_2017434LT.01001101-E0018> pateikiamas
poveikio vertinimų sąrašas ir atitinkamos Reglamentavimo patikros
valdybos nuomonės. Šis registras yra menkai žinomas visuomenei ir
informacija jame skelbiama tik anglų kalba.

	

4.3.2.

	

Todėl Komitetas prašo Komisijos, bendradarbiaujant su
tarpininkaujančiomis organizacijomis, geriau supažindinti su šia
svetaine, joje skelbti suinteresuotųjų subjektų nuomones bei svarbius
tyrimus, ypač poveikio vertinimų santraukas, ir sudaryti geresnes
galimybes skaityti informaciją kitomis ES kalbomis.

4.4.   Reikalingas kokybinis metodas

	

4.4.1.

	

EESRK pasisako už tai, kad kiekybinis ar finansinis metodas būtų
taikomas lygiagrečiai su kokybiniu, pagal kurį pirmenybė teikiama
žmogiško artumo aspektui, lyčių lygybei ir sąlyčiui su tikrove. Daugiau
dėmesio kokybiniam metodui reikėtų skirti dėl tokių konkrečių priežasčių:

—

	

sunku suprasti vidutinės trukmės ir ilgalaikį poveikį ES bendrajam
interesui. Taikant sąnaudomis pagrįstą metodą sunku suvokti realią
pažangą, susijusią su visuomene ar darniu vystymusi,

—

	

nėra prieinamų ar patikimų duomenų. Taikant ekonometrinius ir
kiekybinius metodus negalima apskaičiuoti viso poveikio. Dažniausiai
pasitenkinama tuo, kad duomenys, kurie dažnai yra daliniai ir neišsamūs,
sukaupiami ir apibendrinami, o susidūrus su neišmatuojamais informacijos
aspektais, kaip antai socialinio dialogo kokybės, socialinės apsaugos
raidos, regioninės įtraukties laipsnio, realaus nepritekliaus ir
atskirties lygio ir pan. aspektais, atsiduriama aklavietėje,

—

	

sunku palyginti duomenis. Kiekybiniai metodai iš esmės skiriasi. Imtys,
ataskaitiniai metai, moksliniai duomenys priklauso nuo taikomo metodo.
Todėl dažnai sunku palyginti metodus ir tinkamai aiškinti tyrimo rezultatus,

—

	

konfidencialumas. Konfidencialūs metodai grindžiami imtimis, visuomenės
nuomonės tyrimais, dalinėmis apklausomis. Iš esmės šie metodai neaprėpia
tam tikros konfidencialios informacijos apie įmonės socialinį klimatą,
tam tikrą veiklos šaką ar sektorių.

	

4.4.2.

	

Poveikio vertinime visada turi būti teikiama pirmenybė sąnaudų ir naudos
analizei. Sprendimai sumažinti susirgimų skaičių, neigiamą poveikį,
taršą ar nelaimingų atsitikimų skaičių niekada negali būti priimami
remiantis vien tik kiekybiniais duomenimis. Remiantis kiekybiniu
vertinimu nepriimami sprendimai dėl teisingesnės konkurencijos,
sąžiningos prekybos ar geresnių darbo sąlygų. Svarbiausia, kad Komisija
pirmenybę teiktų kokybiniam vertinimui, kuris naudingas visiems
suinteresuotiesiems subjektams.

4.5.   Reikia suvienodinti metodiką: sukurti tyrimo matricą

	

4.5.1.

	

Nors Tarpinstituciniame susitarime padaryta išvada, kad kiekviena
institucija gali kurti savą metodiką, Komitetas siūlo Europos
Parlamentui, Tarybai ir Komisijai nuodugniai aptarti šį klausimą,
į diskusijas įtraukiant ir Komitetą.

	

4.5.2.

	

Svarbiausia ne pasiūlyti bendrą metodiką, o iš anksto susitarti dėl
panašios metodinės matricos, t. y. bazinių metodinių aspektų, kaip antai
apibrėžti tyrimo sritį, sukurti tyrimų strategiją, pasirinktinas
priemones, prioritetines galimybes ir pan.

	

4.5.3.

	

Galiausiai, siekiant palengvinti visų institucijų darbą rengiant
pakeitimus, reikėtų pirmenybę teikti dialogui dėl Komisijos pasirinktos
metodikos.

	

4.5.4.

	

Tokiu atveju Komiteto pasiūlymai šioje srityje galbūt susilauktų
palankesnio teisėkūros institucijų atgarsio.

4.6.   Tikslinis poveikio vertinimų kokybės vertinimas Komitete

	

4.6.1.

	

EESRK turi padalinį, kuriam paveda atlikti tam tikrų tikslinių ES teisės
aktų kokybinį ex post vertinimą. Ateityje šis padalinys galėtų padėti
Komiteto nariams: atlikti ir tam tikrų poveikio vertinimų įvertinimą,
peržvelgti metodinius aspektus ir pateikti nuomonę dėl to, kaip galbūt
reikėtų atsižvelgti į ekonominius, socialinius, aplinkos ir teritorinius
aspektus. Atlikus tokį darbą, taip pat būtų lengviau rengti EESRK
patariamąsias nuomones dėl tais pačiais poveikio vertinimais grindžiamų
teisėkūros procedūra priimamų aktų projektų.

	

4.6.2.

	

EESRK ir Europos Komisija turėtų reguliariai palaikyti dialogą
konsultacijų ir poveikio vertinimų klausimais.

4.7.   EESRK bendradarbiavimas su Reglamentavimo patikros valdyba

	

4.7.1.

	

Reikia apsvarstyti galimus neoficialaus, bet reguliaraus Reglamentavimo
patikros valdybos ir Komiteto bendradarbiavimo būdus.

	

4.7.2.

	

Papildomai prie neoficialaus keitimosi nuomonėmis bei ad hoc
bendradarbiavimo, svarbu skatinti dinamišką bendradarbiavimą su Komitetu
dviem kryptimis:

—

	

reguliariai keistis nuomonėmis apie poveikio vertinimo metodiką ir
gerosios patirties pavyzdžius Komisijos pasiūlymų esminių pakeitimų,
supaprastinimo ir reglamentavimo naštos mažinimo klausimais,

—

	

tinkamai informuoti Komitetą prieš svarstant bet kokią Komisijos
iniciatyvą, kurios poveikio vertinimas aprėptų esminius socialinius,
užimtumo, aplinkos ir teritorinės sanglaudos aspektus. Šiuo tikslu
Komitetas turėtų būti vienas iš adresatų, kuriems Komisija siunčia savo
preliminarius vertinimus (angl. Inception Evaluation) ir poveikio
vertinimus.

	

4.7.3.

	

Savo ruožtu Komitetas prireikus parengs savo pagrindinių rekomendacijų
santrauką dėl paties poveikio vertinimo taikymo srities ir pateiks visus
kitus duomenis arba informaciją, kuri gali būti aktuali Komisijos
atliekamam poveikio vertinimų darbui, įskaitant Reguliavimo patikros
valdybos veiklą.

	

4.7.4.

	

Komitetas taip pat pateiks savo ex post vertinimą dėl teisės aktų
įgyvendinimo ir taikymo.

Briuselis, 2017 m. rugsėjo 20 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Georges DASSIS

------------------------------------------------------------------------

(1) <#ntc1-C_2017434LT.01001101-E0001>  Ši santrumpa reiškia
reglamentavimo kokybės ir rezultatų programą.

(2) <#ntc2-C_2017434LT.01001101-E0002>  OL C 303, 2016 8 19, p. 45
<http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/AUTO/?uri=OJ:C:2016:303:TOC>.

(3) <#ntc3-C_2017434LT.01001101-E0003>  OL C 303, 2016 8 19, p. 45
<http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/AUTO/?uri=OJ:C:2016:303:TOC>.

(4) <#ntc4-C_2017434LT.01001101-E0004>  Tarpinstitucinis susitarimas dėl
geresnės teisėkūros (OL L 123, 2016 5 12, p. 1
<http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/AUTO/?uri=OJ:L:2016:123:TOC>).

(5) <#ntc5-C_2017434LT.01001101-E0005>  2016 m. metinė ataskaita
https://ec.europa.eu/info/law/law-making-process/regulatory-scrutiny-board_en#annual-reports.

(6) <#ntc6-C_2017434LT.01001101-E0006>  The Evaluation Partnership
Limited (2007), http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/key_docs_lt.htm.

(7) <#ntc7-C_2017434LT.01001101-E0007>  „Poveikio įvertinimai ES
institucijose: ar jie prisideda prie sprendimų priėmimo proceso?“,
Europos Audito Rūmų specialioji ataskaita Nr. 3, 2010, 64 dalis, p. 36.

(8) <#ntc8-C_2017434LT.01001101-E0008>  OL C 24, 2012 1 28, p. 29
<http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/AUTO/?uri=OJ:C:2012:024:TOC>.

(9) <#ntc9-C_2017434LT.01001101-E0009>  SESV 9 straipsnyje nurodyta:
„Nustatydama ir įgyvendindama savo politikos kryptis ir veiksmus, ES
atsižvelgia į reikalavimus, susijusius su didelio užimtumo skatinimu,
tinkamos socialinės apsaugos užtikrinimu, kova su socialine atskirtimi,
aukšto lygio švietimu, mokymu ir žmonių sveikatos apsauga“.

(10)
<#ntc10-C_2017434LT.01001101-E0010>  http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/toc_tool_lt.htm

(11) <#ntc11-C_2017434LT.01001101-E0011>  „Geresnio reglamentavimo
gairės“, SWD(2015) 111, 2015 m. gegužės 19 d.

(12) <#ntc12-C_2017434LT.01001101-E0012>  A. Renda, L. Schrefler,
G. Luchetta, R. Zavatta (2013), Assessing the costs and benefits of
regulation. A CEPS – Economisti Associati Study for the European Commission.

http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/commission_guidelines/docs/131210_cba_study_sg_final.pdf,
citata, Isabelle Schömann pateikta leidinyje EU Refit machinery ‘cutting
red tape’ at the cost of the acquis communautaire, politikos
informacinis dokumentas 5/2015, ETUI, 2015.

(13) <#ntc13-C_2017434LT.01001101-E0013>  Komisijos poveikio vertinimo
gairės ir kita susijusi medžiaga pateikiamos interneto svetainėje
http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/index_lt.htm.

(14) <#ntc14-C_2017434LT.01001101-E0014>  Tarybos išvadų dėl geresnio
reglamentavimo siekiant stiprinti konkurencingumą 9 dalis,
2016 m. gegužės 18 d. dokumentas Nr. 8849/16.

(15) <#ntc15-C_2017434LT.01001101-E0015>  2016 m. gegužės 26 d. Tarybos
išvadų dėl geresnio reglamentavimo siekiant stiprinti konkurencingumą
7 dalis, 2016 m. gegužės 18 d. dokumentas Nr. 8849/16.

(16) <#ntc16-C_2017434LT.01001101-E0016>  „Sąjunga sukuria vidaus rinką.
Ji siekia Europos, kurioje vystymasis būtų tvarus, pagrįstas
subalansuotu ekonomikos augimu ir stabiliomis kainomis, didelio
konkurencingumo socialine rinkos ekonomika, kuria siekiama visiško
užimtumo ir socialinės pažangos, bei aukšto lygio aplinkos apsauga ir
aplinkos kokybės gerinimu. Ji skatina mokslo ir technikos pažangą.“

(17) <#ntc17-C_2017434LT.01001101-E0017>  Žr. 6 išnašą.

(18) <#ntc18-C_2017434LT.01001101-E0018>  Šį registrą galima peržiūrėti
Europos Komisijos svetainėje šiuo adresu:
http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/?fuseaction=ia.

------------------------------------------------------------------------
